Mátrai János

Védő és segítő szentjeink

mű a Pázmány Péter Elektronikus Könyvtár (PPEK)

– a magyarnyelvű keresztény irodalom tárháza – állományában.

Bővebb felvilágosításért és a könyvtárral kapcsolatos legfrissebb hírekért

látogassa meg a http://www.ppek.hu internetes címet.

Impresszum

Mátrai János

Védő és segítő szentjeink

A piarista rendfőnök 1730/1941. számú engedélyével.

Nihil obstat. Dr. Michael Marczell, censor dioecesanus. Nr. 9406/1941.

Imprimatur. Strigonii, die 22. Decembris 1941. Dr. Joannes Drahos, vicarius generalis.

____________________

A könyv elektronikus változata

Ez a publikáció az azonos című könyv elektronikus változata. A könyv 1941-ben jelent meg a Szent István Társulat kiadásában. Az elektronikus változat a Szent István Társulat és a Piarista Rend magyarországi tartományfőnökének az engedélyével készült. A könyvet lelkipásztori célokra a Pázmány Péter Elektronikus Könyvtár szabályai szerint lehet használni. Minden más szerzői jog a Piarista Rendé.

Tartalomjegyzék

Impresszum

Tartalomjegyzék

Bevezetés

Védő és segítő szentjeink

A

B

C

Cs

D

E

É

F

G

Gy

H

I

J

K

L

M

N

Ny

O

Ö

P

R

S

Sz

T

U

Ü

V

Z

Bevezetés

Közel egy század óta mindjobban és jobban ellanyhult az egyesületekben, társulatokban a védőszentek iránt előbb olyan hatékonyan megnyilvánult tisztelet. Amikor a tizenharmadik században iparosaink céhekké egyesültek, a társulási szellem az egyforma életviszonyok között élő polgárok egyesüléseit hozta létre, melyeknek tagjai közös vallási, gazdasági, politikai és szociális érdekeik támogatására égi pártfogók mellett a testvériesség eszméje alapján szövetkeztek. Hazánk nemzeti és vallási körmenetein céhzászlóikkal felvonultak, s ezzel részint a hazához való ragaszkodásukat erősítették, részint vallás-erkölcsi érzésüket mélyítették. Minden egyes céh saját védőszentjének napját ismerkedés és remek – bemutatás céljából is fényesen megünnepelte. Ez így tartott hosszú időn keresztül. A 19. század második felében, mikor az élet különféle elfoglaltságaiba bomlasztó elemek kerültek bele, melyek az „én” fogalmát a társulási fogalom fölé emelték, megromlott az egyesületi életnek ez a szép iránya, mely a megélhetést és a polgári kötelességek teljesítését az égiekbe való kapcsolódással tudta helyesen szabályozni. A közös érdekeknek ez a felmorzsolódása természetszerű lanyhulást idézett elő a hitélet terén is. Ma ismét úgy tűnik, mintha a magasság felé mutató életirány jelei volnának láthatók. Az agyonhajszolt emberiség feszült idegrendszerrel ugyan, de jámborabb lélekkel keresi ismét a Védők és Segítők oltalmát. Érezzük, hogy munkánkkal járó nehézségeinket könnyebben elviseljük, ha élő hittel, erős reménységgel bízunk az isteni Mindenhatóság kegyelmi erejében. Ámde amint földi dolgaink elintézésénél sokszor emberi segítségre szorulunk, úgy kell égi támogatásunkat is azoktól a szentektől kérnünk, akik ügyeinket földi életükben megismerték. Ezek a szentek az égi pártfogók.

De megsokasodott bajainkban, szenvedéseinkben segítőkre is szorulunk, akik földi életükben az irgalmasság testi és lelki cselekedeteinek gyakorlásában önfeláldozóak, a szeretet gyakorlásában hősök, a szenvedések elviselésében felülmúlhatatlanok voltak. Ha e szentekből már itt a földön kegyelmi erő sugárzott felénk, akkor haláluk után az isteni Mester zsámolyánál csodás módon nyilatkozhatik meg szentségi erejük.

Ilyen melegebb lelkiség tereli az emberiség figyelmét a szentek élettörténete felé. Hála Istennek, vannak könyveink, melyek rendszeresen feltárják a szentek életét. Ezek azonban többnyire nem adnak közvetlenül feleletet arra, hogy a szellemi munkát végző hivatalnokok, magántisztviselők, kereskedők, iparosok, őstermelők, napszámosok melyik szentet miért választották pártfogójuknak, ez vagy az a szent miért lett segítőnkké az élet különböző állapotaiban. Az okokat a magyar hagiographikus irodalom csak ritkán tárja föl, itt-ott csak sejteti, sokszor egyáltalán mellőzi. Itt nyomul előtérbe művecském jelentősége. Benne nem életrajzokat adok, hanem védő és segítő szentjeinknek az élet emberéhez való közvetlen viszonyát világítom meg. Aki védő és segítő szentjeink terjedelmes életrajzát óhajtja ismerni, bőségesen megtalálja a következő újabb művekben:

Zalka–Zigovics–Debreceni: Szentek élete. I–III. részben.

Schütz Antal és piarista társai: Szentek élete. I–IV. 1932.

Vogl Máté: Szentek élete. I–IV. (Ford. németből.) 1911.

Dedek-Crescens Lajos: Szentek Élete. I–II. 1907.

Rosty Kálmán S. J.: Magyar Szentek Legendái. 1905.

Révay József: Szentek Legendái. 1926.

Szunyogh X. Ferenc O. S. B.: Magyar Szentek–Szent Magyarok. 1938.

A szenteknek életünk foglalkozási ágaival és különböző állapotaival való összefüggését behatóbban tárgyalja:

Dr. Rudolf Pfleideter: Die Attribute der Heiligen. 1920.

Franz von Sales Doyé: Heilige und Selige. I–II. 1929.

P. Viktor Krug: Unsere Namenspatrone.1929.

Főleg e két utóbbi munka igen hasznos forrásmunkául szolgált anyagom összegyűjtésénél.

Megemlítem, hogy könyvecskémben a védő és segítő szenteknek csak azokat a vonatkozásait tárgyalom, amelyekhez vagy a martirologium, vagy a történelem, vagy a jámbor legenda nyújt alapot. A magyar vonatkozásokat mindig szem előtt tartottam. Védő és segítő szentjeink szokásos ábrázolását – amennyire lehetséges volt – megismertettem, hogy képeikről is felismerhetők legyenek. A betűrendes anyagbeosztással a keresett vonatkozások megtalálását kívántam megkönnyíteni. A rövidre szabott magyarázatokkal a védelemnek és a segítségnek okát törekedtem világosabbá tenni. Minthogy azonos vonatkozásokban vidékenkint hol egyik, hol másik védő vagy segítő szentnek tisztelete nyilvánul meg, minden címszónál igyekeztem névleg megemlíteni az összes védő vagy segítő szenteket.

Szerény könyvecskémet Aranyszájú Szent János szavaival bocsátom útjára: Boruljunk le a Szentek lábaihoz, hogy esedezzenek érettünk, de ne bízzunk mindent az ő segítségükre, hanem tegyük meg mi is a magunkét: iparkodjunk mindig jobbakká válni, mert így lesz hathatós a szentek közbenjárása a mi Urunk Jézus Krisztusnál.

Védő és segítő szentjeink

Legfőbb Védőnk és Segítőnk a Boldogságos Szűz Mária, az Úr Jézus Krisztusnak anyja, az összes szentek mennyei Királynéja, ifjúnak és öregnek, szegénynek és gazdagnak, egészségesnek és betegnek, elhagyatottnak és árvának, szellemi és testi munkát végzőnek, erősnek és tehetetlen koldusnak mennyei Pártfogója, családok, testületek, egyesületek, társulatok és országok legfőbb védője és hathatós mennyei segítője, Magyarország kegyes Patronája. Hozzá mindig gyermeki áhítattal és bízó lélekkel fordulhatunk, amint imádságunk is mondja: „Nem lehetett hallani, hogy valaki, aki hozzá folyamodott, magára hagyatott volna”.

A

Adóhivatalok, adószedők védőszentje: Szt. Máté apostol, evangélista (†60 körül). Mielőtt Krisztus Urunk tanítványa lett, vámos volt; a rómaiak részére vámot és adót szedett. Azért erszénnyel is ábrázolják. Ünnepe szept. 21. Védőszentjük még: Szt. Zacheus.

Angolkisasszonyok (apácák) védője: Boldogságos Szűz. Ünnepe december 8. Alapítójuk: Ward Mária 1600-ban. Magyarországban Mária Terézia óta működnek. Leány-gyermekek nevelésével és tanításával foglalkoznak.

Anyaszentegyházunk védője: Szt. Péter apostol (†67), mert az isteni Mester mondotta: „Te Péter vagy és erre a kősziklára fogom építeni egyházamat és a pokol kapui sem vesznek erőt rajta (Mt 16,18–19). Ünnepe jún. 29. Többnyire kulcsokkal ábrázolják. Védői még: az apostolok; továbbá: VII. Szt. Gergely, Szt. Sebestyén, Szt. Mihály főangyal.

Anyák védőszentje és példaképe: Szt. Mónika, özvegy (†387). Szent Ágoston anyja, aki kitartó áhítatgyakorlatai után megérte azt az örömöt, hogy fia példaadó és szent életet éljen. Képein özvegyek közt látjuk. Ünnepe máj. 4. Védőszentjük még: Szt. Franciska.

Aranyművesek védőszentje: Szt. Lukács apostol, evangélista, vértanú (†74). A hagyomány szerint megfestette a boldogságos Szűz Mária képét. Ezért a képzőművészetek és kézmívesek pártfogója. Az aranyművesek védőszentjüknek választották. Ünnepe okt. 18. Védőszentjük még: Szt. Eligius, Szt. Bernát, Szt. Anasztaziusz.

Aranyozók védőszentje: Szt. Lukács apostol, evangélista, vértanú (†74 körül). Képzőművészi hajlamánál fogva a díszítő munkában (aranyozás, fényezés) is nagy névre tett szert. Képein festőeszközök láthatók. Ünnepe okt. 18. Védőszentjeik még: Szt. Lajos király, Szt. Fazin, Szt. Klára.

Aratók védőszentje: Szt. Notburga szűz (†1313). Tirolban egy jómódú gazdánál szolgált. A legenda szerint egyszer a gazda Notburgát és aratótársait az esti harangszó után is dolgoztatta és ezzel esti ájtatosságukat megzavarta. Notburga felemelte tiltakozó szavát: „A sarlóm ítéljen köztünk!” – mondotta a Szent, mire a felemelt sarló, mintha szegen lógott volna, a levegőben lebegett. Képein is így látható. Ünnepe szeptember 14.

Asztalosok védőszentje: Szt. József, az isteni Kisded nevelőatyja, aki ácsmester és asztalos volt, amint képein is látható. Ünnepe márc. 19. Védőszentjük még: Szt. Joachim, Szt. Koleta, Keresztelő Szt. János, Szt. Mátyás, Szt. Tamás.

Asztmában szenvedők pártfogója: Szt. Alderik (Elrik) (†1200). Pásztorból lett szentté. Mikor angyali figyelmeztetésére pásztorbotját a földbe szúrta, azonnal forrás fakadt s ennek vizével lázas betegeket és asztmásokat sok esetben eredményesen meggyógyított. Ünnepe febr. 6.

Autók, autóbuszok védőszentje: Szt. Kristóf vértanú (†250). A Decius-féle keresztényüldözés idején vértanúhalált szenvedett. A legenda szerint a kis Jézust kellett egy megáradt folyón átvinnie, ezért választották az összes szállítóművek (repülőgépek, léghajók, csónakok stb.) védőszentjévé. Ünnepe jan. 25. Védőszentjük még: Szt. Zénó.

Ácsok védőszentje: Szt. József, az isteni Kisded nevelőatyja, akinek mestersége ács volt. Ünnepe márc. 19. Védőszentjük még: Szt. Kristóf, Szt. Borbála, Keresztelő Szt. János, Szt. Tamás, Szt. Farkas, Szt. Mátyás apostol, Szt. Koleta, Szt. Regina.

Ágyúöntők védőszentje: Szt. Borbála szűz és vértanú (†306). A legenda szerint pogány atyja e szép és eszes leányt, hogy kereszténnyé ne legyen, egy vártoronyba záratta, melyet még ostromgépekkel sem lehetett megközelíteni. Ünnepe dec. 4. Mór stílű magas vártoronnyal ábrázolják. Védőszentjük még: Keresztelő Szt. János, Szt. Eligius, Szt. Dániel próféta.

Áldott állapotban levő nők védőszentje: Szt. Lénárd hitvalló (†560). Nemesi frank család sarja. Lelkipásztorkodás után kolostorba vonult. Imádságára csodák történtek. Az aquitániai herceg állapotos feleségét és beteg gyermekét Lénárd imádsága mentette meg a biztos haláltól. Ünnepe: nov. 6. Védőszentjük még: Szt. Margit szűz és vértanú (†304). Antiochiában született. Pogány atyja Dioklecián (300) idejében őt a keresztények ellenségeinek szolgáltatta ki, azok lefejezték. Végső perceiben a boldog állapotban levő anyákért esedezett, hogy hithű, jámbor lelkű gyermekeknek adjanak életet. Képein egy állapotos asszony ágya mellett virraszt. Ünnepe júl. 30.

Állatorvosok védőszentje: Szt. Eligius püspök, hitvalló (†659). Mindennemű kézműves mesterséghez értett. Állami pénzverőmester volt. Vallásos lelkülete azonban a papi pályára vonzotta. Noyoni püspök lett. Hatalmas vagyonát jótékony célra fordította. Élete végén mint misszionárius egy frank városban az állatjárványt megszüntette. Ünnepe dec. hó 1. Képein törött lábú ló látható.

Állatok (állattulajdonosok) védőszentje: I. Szt. Szilveszter pápa (†335). A legenda azt mondja róla, hogy egy megölt bikát csodás módon életre keltett. Képein egy fekvő bika látható. Ünnepe dec. 31. Továbbá: Szt. Vendel apát, hitvalló (†617). Írlandi királyi gyermek, aki a trón helyett a remete életet választotta. Legfőbb öröme az volt, hogy a vidék gazdáinak beteg állatait gyógyítgatta. Képein körülötte nyáj, lábainál pedig korona látható. Ünnepe okt. 20. Védőszentek még: Szt. Antal, Szt. Sebestyén.

Árvák védőszentje: Emiliáni Szt. Jeromos hitvalló (†1537). Velencei nemes családból származott. Katona volt, fogságba került. A börtönből csodálatos módon kiszabadult és minden idejét az árvák és elhagyottak gyámolítására fordította. Vagyonából Velencében hatalmas árvaházat létesített és így az árvák atyja lett. Képein megláncolva látható. Ünnepe júl. 20. Védőszentjeik még: Szt. József, Szt. Ivó, Szt. Vince.

Árvíz ellen: Nepumoki Szt. János vértanú (†1383) pártfogását kérik. IV. Vencel cseh király Prágában a Moldova folyóba dobatta, mert a királyné gyónását nem árulta el. Árvizes vidékeken, hidakon szobra gyakran látható. Képe a folyóba zuhanó papot mutatja. Hidászok, hídvámosok (révészek), vízi molnárok védőszentje. Ünnepe máj. 16. Védőszentek még: Svéd Szt. Katalin, Keresztelő Szt. János.

B

Bankok védőszentje: Szt. Máté apostol, evangélista (†60). Életét a megvetett és gyűlölt vámszedéssel kezdte. Képein sokszor erszénnyel is ábrázolják. Ünnepe szept. 21. Védőszentjük még: Szt. Corona vértanú.

Barátság védőszentje: Szt. János apostol, evangélista (†100 körül). Jézus legkedvesebb tanítványa. Késő öregkorában, mikor prédikálni már nem tudott, csak azt hangoztatta híveinek: „Fiacskáim, szeressétek egymást!” Egész életében a barátságot és szeretetet hirdette. Sokszor az isteni Üdvözítő vállára hajtott fővel ábrázolják. Ünnepe dec. 27.

Baziliták (görög szertartása rend) védőszentje: Nagy Szt. Bazil (†1361). Ünnepe jún. 14. A rendet újból alapította Koriatovics Tódor herceg, Podolia fejedelme. Hazánkba 1354 előtt jöttek be. Lelkipásztorkodással foglalkoznak.

Bábosok (mézeskalácsosok) védőszentje: Szt. Ambrus püspök, egyházdoktor (†397). Képein méhkassal ábrázolják, mert gyermekkorában – a legenda szerint – alvás közben egy méhraj szállott arcára és mézet rakott ajkára. Ünnepe dec. 7. Védőszentjeik még: Szt. Bernát, Szt. Bálint, Szt. Mór, Szt. Genovéva, Szt. Miklós.

Bádogosok védőszentje: Szt. Eligius püspök, hitvalló (†659). Fiatal korában kézműiparral foglalkozott. Amikor egy darabka érclemezt talált, azt azonnal alakítani, kovácsolni kezdte. Így látható képein is. Jámborsága a papi pályára vonzotta, s püspök lett. Ünnepe dec. 1.

Bányászok védőszentje: Szt. Borbála szűz és vértanú (†306). A legenda szerint előkelő pogány atyja szép és eszes leányát féltette a kereszténységtől, ezért egy magas toronyba záratta. Borbála azonban e toronyból csodálatos módon kiszabadult. Mikor ezt atyja megtudta, leányára emelte kezét. Erre hirtelen megnyílt egy kőszikla és Borbálát elrejtette üldöző atyja elől. Ünnepe dec. 4. Védőszentjeik még: Szt. Anna, Szt. Kelemen, Páduai Szt. Antal, Szt. Dániel, Szt. Paulin.

Bencésrend védőszentje: Szt. Benedek apát, hitvalló (†543). Rendjét 529-ben alapította. A bencéseknek hazánkban való megtelepülése egybeesik a kereszténység felvételének idejével. Áldásos működésük indította meg hazánk művelődését. Ma tanítással és lelkipásztorkodással foglalkoznak. A rend főapáti címerében a béke (pax) szót az áldásos szeretetet jelképező öt szív fogja körül. A rendalapító ünnepe márc. 21.

Betegágyasok védőszentje: Szt. Lénárd hitvalló (†560). Nemesi frank család sarja. Lelkipásztorkodás után kolostorba vonult. Imádságára csodák történtek. Az aquitániai herceg állapotos feleségét és beteg gyermekét megmentette a haláltól. Ünnepe nov. 6. Védőszentjeik még: Szt. Dezső, Szt. Margit, Szt. Kinga.

Betegápolók védőszentje: Szienai Szt. Katalin szűz, hitvalló (†1380). Sziena város gyapjúfestőjének ez az utolsó, 25. gyermeke szűztiszta életét az Úr Jézusnak szentelte és kegyelmi erővel megáldva, örömmel segélyezte a szegényeket, vigasztalta a rabokat és önfeláldozóan ápolta a legsúlyosabb betegeket, amiért a Megváltó – szeretete jeléül – öt szent sebével jelölte meg. Festőink átszellemült arccal, mellre tett, stigmatizált kézzel és töviskoszorús fejjel ábrázolják. Ünnepe ápr. 30. Védőszentjeik még: Istenes Szt. János, Szt. Kamil, Szt. Rókus, Szt. Szirén.

Bélbetegségben szenvedők pártfogója: Szt. Fiakrius remete hitvalló (†670). A világtól félrevonulva kertészkedéssel foglalkozott és gyógynövényeket termelt. Gyógynövényeinek teájától sok bélbeteg meggyógyult. A „fiaker-por” is róla kapta nevét. Képein ásó és kapa is látható. Ünnepe aug. 30. Védőszentjük még: Szt. Wolfgang (Farkas).

Bélpoklosok védőszentje: Szt. Lucián mártír (†290). Franciaországban különös tiszteletben áll, mert megszüntette ezt a betegséget. Böjti időben még ma is – főképpen Brouvaisban – kilencnapos hálaájtatosságot tartanak emlékezetére. Képein egy bélpoklos beteg mellett virraszt. Ünnepe jan. 8. Védőszentek még: Szt. Egyed, Szt. Lázár, Szt. Julianus Hospitator, Szt. Fiaker, Szt. Merennusz, Szt. Radegund.

Bénák védőszentje: Szt. Klotild özv. hitvalló (†545). A franciaországi Toursban csodálatos módon forrást fakasztott, melynek vizében több béna visszanyerte testi épségét. Három szál liliommal ábrázolják; háttérben a gyógyító forrás látható. Ünnepe jún. 3. Védőszentjük még: Szt. Zita, Szt. Quirinus, Szt. Szervác, Szt. Bonitus, Szt. Farkas, Szt. István magyar király.

Béresek védőszentje: Nolai Szt. Félix hitvalló (†260 körül). A Decius-féle keresztényüldözés idején cserepekkel borított börtönéből egy angyal kiszabadította. A legenda szerint egy béresnek ellopott két ökre szentünk pártfogásával megkerült. Képein cserepekkel borított börtönben látjuk. Ünnepe jan. 14. Védőszentjük még: Szt. Onezim.

Bérkocsisok, fuvarosok védőszentje: Szt. Fiakrius (Fiaker) hitvalló (†670). E szentéletű skót királyfi a trón helyett francia földön a remeteséget választotta. Sok csodát tett. Tisztelete igen nagy. A bérkocsisok házának homlokzatán szobra állott; a kocsisok sapkájuk címerébe képét illesztették. Innen a „fiaker” elnevezés. Ünnepe aug. 30. Védőszentjük még: Szt. Illés.

Bírák védőszentje: Aranyszájú Szt. János egyházdoktor (†407). Előkelő szülők gyermeke. Fényes tehetség, nagy tanultság és hatalmas ékesszólás jellemezte. Képein konstantinápolyi érseki ornátusában a főpapi jelvényekkel és feje fölött aranyozott szárnyú, hófehér galambokkal ábrázolják. Ünnepe jan. 27. Védőszentjük még: Szt. Ivó, Alexandriai Szt. Katalin, Szt. Miklós püspök.

Bognárok védőszentje: Szt. József, Jézus nevelőatyja; ács és asztalos volt. Ünnepe márc. 19. Képein gyaluasztallal látható. Védőszentjeik még: Alexandriai Szt. Katalin, Keresztelő Szt. János, Szt. Anna és Szt. Eligius.

Boldog kimúlás elősegítője: Szt. József, az isteni Kisded nevelőatyja. A szentatyák írása szerint Jézusnak és szent Anyjának karjai között költözött az örökkévalóságba. Ezért ősi szokás Szt. József segítségéért esedezni boldog kimúlásért. Ünnepe márc. 19.

Borbélyok védőszentje: Szt. Kozma és Damján vértanúk (†303). Ikertestvérek; jómódú és istenfélő szülőktől származtak. Kitűnő orvosok, akiket „ingyen kezelő” néven emlegettek. Rendíthetetlen hitükért vértanúhalált haltak. Ereklyéik a bécsi Szt. István dómban láthatók. Névünnepükön régen különféle arcbetegségek gyógyítására szolgáló kenőcsöt szenteltek. Képükön hosszú keleti öltözetben beteg mellett láthatók. Ünnepük szept. 27. Védőszentjük még: Szt. Patrik, Alexandriai Szt. Katalin.

Bortermelők, borkereskedők védőszentje: Saragosai Szt. Vince vértanú (†304). A Dioklecián-féle keresztényüldözés nem tudta hitében megingatni. Először szőlőművesek kapájával ütlegelték, aztán börtönbe vetették, végül tüzes rostélyra fektették. Képein rostély látható a kínzóeszközökkel. Ünnepe jan. 22. Védőszentjeik még: Szt. Márton, Szt. Orbán, Szt. Miklós, Keresztelő Szt. János, Szt. Amand, Szt. Lubin.

Bőrbajban szenvedők pártfogója: Szt. Merennusz apát hitvalló (†617). Gaël város zárdájának udvarában egy kiszáradt kútból forrásvizet fakasztott, és ezzel a bőrbetegségben szenvedőket több esetben csodálatosan meggyógyította. Ünnepe máj. 12. Segítőszentjeik még: Szt. Antal, Limai Szt. Róza, Szt. Regina, Loyolai Szt. Ignác, Boldog Gizella magyar királyné, Szt. Ulrik.

Bőrcserzők védőszentje: Szt. Balázs püspök, vértanú (†316). Királyi családból származott. Életéhez sok csodás cselekedet fűződik. Mivel igen jámbor életet élt, a Licinius alatt történt keresztényüldözéskor bőrét kínzatások közt vasgerebennel tépték le. Ünnepe febr. 3. Képein kínzatásának jelvényével, vasfésűvel ábrázolják. Védőszentjeik még: Szt. Tibold, Szt. Márton, Szt. Mária Magdolna, Szt. József, Szt. Sebestyén, Szt. Bertalan, Keresztelő Szt. János, Szt. Simon apostol, Alexandriai Szt. Katalin.

Bőrgyárosok, -munkások, -díszművesek védőszentje: Keresztelő Szt. János vértanú (†30 körül). A Messiás eljövetelét hirdette; Jézust megkeresztelte; a pusztában prédikált, öltözete teveszőrből volt; ágyéka körül bőrövet, lábán sarut viselt. Ismeretes képe Jézusnak a Jordán vizében való megkeresztelését ábrázolja. Ünnepe jún. 24.

Börtönőrök védőszentje: Szt. Lőrinc vértanú (†258). Valérián császár alatt szörnyű kínzások után börtönbe vetették, de megjelent neki az Úr angyala és letörölte arcáról a véres verejtéket, sebeit pedig meggyógyította. Képein vasrostélyon fekve ábrázolják. Ünnepe aug. 10. Védőszentjeik még: Szt. Ipoly, Szt. Adorján, Szt. Patrik, Szt. Athanáz, Alexandriai Szt. Katalin.

Búcsújárók védőszentjei: a Napkeleti bölcsek (Szt. Gáspár, Szt. Menyhért, Szt. Boldizsár). Képeik ismeretesek. Ajándékaikkal (arannyal, tömjénnel és mirhával) zarándokoltak a betlehemi Kisdedhez. Ünnepük jan. 6. Védőszentjeik még: Szt. Miklós, Szt. Crescencia.

Buda védőszentje: Xavéri Szt. Ferenc hitvalló (†1552). A budaiak az 1709-ben dühöngő pestisjárvány megszüntetéséért Xavéri Szt. Ferencet választották védőszentjükké, akit az Egyház csodatevő hatalmáért már régóta nagy tiszteletben részesített. Közbenjárására a pestisjárvány megszűnt. Ünnepe febr. 3.

Bútorkereskedők védőszentje: IX. v. Szt. Lajos francia király; hitvalló (†1270). A középkornak e nagy hőse királyi hatalmát népének boldogulására fordította. Palotáját fejedelmi állásának megfelelően bútoroztatta be, de a saját személyét illetőleg mindenben igénytelen volt. Királyi palástban, koronázott fővel ábrázolják, de a kezében tartott vánkoson töviskoszorú látható. Ünnepe aug. 25. Védőszentjük még: Assziszi Szt. Ferenc.

Bűnbánók, vezeklők védőszentje: Szt. Mária Magdolna bűnbánó (†63). Bűnös nő volt, de bűnbánatot tartott, s így a szentek dicső seregébe került. Képein kibontott hajjal a bűnbánat jelvényére, a koponyára tekint. Ünnepe júl. 22. Védőszentjeik még: Szt. Afra, Kortonai Szt. Margit.

C

Ciszterci-rend védőszentje: Molesmei Szt. Róbert apát (†1108). Rendjét 1098-ban alapította. Első letelepedésük hazánkban 1142-re esik. A gimnáziumi ifjúság tanításával és nevelésével, valamint lelkipásztorkodással foglalkoznak. Magyar címerük kereszt, melynek ágazataiban a „mors” szónak egyes betűi vannak; a középső mezőben az éberség jelképe: a daru, melynek csőrében olajág, felemelt lábának karmai között pedig kő látható. Ünnepük: ápr. 29.

Cipészek és csizmadiák védőszentjei: Szt. Crispin és Szt. Crispinian vértanúk a III. sz. közepén. Francia földön, a Diocletián-féle keresztényüldözésnek lettek áldozatai, mert vallásos hitük szerint vasárnap megtagadták a cipészi munkát. A soissonsi városparancsnok bőrükből szíjat hasíttatott. Képeiken cipészszerszámok láthatók. Ünnepük okt. 25. Védőszentjeik még: Keresztelő Szt. János, Szt. Bertalan, Szt. Simon, Szt. Mór.

Credo Egyesület védőszentje: Veronai Szt. Péter (†1252). Alakult 1921-ben. Célja a katolikus férfiak tömörítése, hitük bátor megvallása és a hitélet erősítése. Jelvénye: pajzsfoglalatban fekete-fehér kereszt, felette nemzetiszínű mezőben Credo felirat. Ünnepe ápr. 29.

Cukrászok és csemegések védőszentje: Szt. Makár remete (†408 körül). Ifjú korában alexandriai cukrászlegény volt. Negyvenéves korában lett keresztény, és Remete Szt. Antal példájára a lelki magányba vonult. Képein vadállatok között mint remete látható. Ünnepe jan. 2. Védőszentjeik még: Szt. Mátyás, Szt. Kozma s Damján, Szt. Lőrinc, IX. v. Szt. Lajos király.

Cs

Család védőszentje: Szt. József, aki az isteni Kisdedre és a Boldogságos Szűzre vigyázott. Minden vallásos családnak és egyesületnek pártfogója. A szentcsalád-képek ismeretesek. Ünnepe márc. 19.

Csaplárosok védőszentje: IX. v. Szt. Lajos királyi hitvalló (†1270). Szentföldi kereszteshadjárati útja alkalmával – a legenda szerint – a vendéglősnél elfogyasztott hűsítő italáért visszatértéig félgyűrűjét hagyta. Képein a kereszteshadjárat élén látható a Megváltó keresztjével. Ünnepe aug. 25. Védőszentjeik még: Szt. Pál (Tre Fontane), Szt. Ábrahám.

Csatornatisztítók védőszentje: Szt. Gyula pápa hitvalló (†252). Ez az erélyes és buzgó pápa főpásztori működésének javarészét arra fordította, hogy szent hitünket a Jézus istenségét tagadó arianizmustól megtisztítsa. Ezért választották a csatornatisztítók védőszentjükké. Tiarával és a háromszemélyű egy Istent jelképező három keresztes vállvetővel ábrázolják. Ünnepe ápr. 12.

Cselédek védőszentje: Szt. Zita szűz (†1278). Jámbor életét egy gazdag olasz családnál szolgálói minőségben töltötte. Kútnál álló szolgáló képében ábrázolják. Ünnepe ápr. 20. Védőszentjeik még: Szt. Blanka, Szt. Notburga.

Csendőrök védőszentje: Szt. Márton toursi püspök hitvalló (†397). Katona-családból szármázott. Megkeresztelkedéséig szintén katona volt, és mint őrtiszt teljesített szolgálatot. Szürke lovon ülő vitéznek ábrázolják, amint köpenyét koldussal megosztja. Ünnepe nov. 11.

Cserepezők védőszentje: Szt. Vince vértanú (†384). Gazdag spanyol szülők gyermeke volt. Mint szerpapot, sem figyelmeztetéssel, sem fenyegetéssel nem tudta a Diocletián-féle keresztényüldözés hitében megingatni. Először a szőlőmívesek kapájával ütlegelték, azután tégla- és cserépdarabokkal megrakott börtönbe vetették, végül tüzes rostélyra fektették, amint képein is látható. Ünnepe jan. 22. Védőszentjeik még: Szt. Mária Magdolna, Szt. Márton, Szt. Rubin, Szt. Miklós, Szt. Amand, Szt. Orbán, Szt. István vértanú, Keresztelő Szt. János, Szt. Borbála.

Cserkészek védőszentje: Szt. György vértanú (†303). Katona volt s ezért katonáknak és egyéb fegyveres karhatalomnak, valamint a legújabb kor leventéinek s a cserkészeknek is pártfogója. Sisakkal ábrázolják; lába a sárkány fején nyugszik, egyik kezében támadásra kardot, a másikban védelemre pajzsot tart. Ünnepe ápr. 24.

Csillagászok védőszentje: Areopagita Szt. Dénes püspök vértanú (†80). Fiatal korában Egyiptomban csillagászattal foglalkozott. A Megváltó keresztrefeszítésekor mint 20 éves pogány ifjú az elsötétülés csodás jelenségére így kiáltott fel: „Vagy a világ alkotója szenved, vagy a világgépezet bomlik fel…” Szt. Pál prédikálására Athénben megtért s később Párizs csodásemlékű püspöke lett. Franciaországnak is védőszentje. Ünnepe okt. 9.

Csillárgyárosok védőszentje: Keresztelő Szt. János (†30). Az Úr Jézust, a világ Világosságát, a Jordán vizében megkeresztelte. Ünnepe jún. 24.

Csipkeverők, csipkekereskedők védőszentje: Szt. Anna (†I. sz.). A Boldogságos Szűz anyja; életét szorgos házimunkában töltötte (kötés, varrás, horgolás), ezért a gazdaasszonyok, varrónők, csipkeverők védőszentjükként tisztelik. Képein kis asztalkára helyezett varróeszközök láthatók. Ünnepe júl. 26. Védőszentjeik még: Szt. Klára, Szt. Veronika, Alexandriai Szt. Katalin, Szt. Lucia.

Csónakázók védőszentje: Szt. Kristóf vértanú (†250). A Decius-féle keresztényüldözés idején vértanúhalált halt. A legenda szerint a kis Jézust kellett egy megáradt folyón átvinnie, amint képein is látható. Ünnepe jún. 25. Védőjük még: Gábor főangyal.

Csonttörésben szenvedők pártfogója: Regis Szt. Ferenc hitvalló (†1640). E jámbor jezsuita a szikláról lecsúszott, lábát törte és csak társának segítségével tudott bejutni abba a-községbe, hol a hívőket gyóntatnia kellett. Midőn órák múlva a gyóntatószékből távozott, lábtörésének már nyoma sem volt. Képein a gyóntatószékben látható. Ünnepe jún. 16. Segítőszentjeik még: Kosztka Szt. Szaniszló, Keresztelő Szt. János, Szt. Amália.

Csúzos betegségben szenvedők pártfogója: Szt. Szulpic püspök, hitvalló (†644). Mint katonapap II. Lothar frank királyt csodálatos módon gyógyította ki csúzos betegségéből. Ünnepe január 17. Segítőszentjük még: Szt. Dominikus.

D

Dadogók védőszentje: Szt. Zita szűz (†1278). Szolgáló volt. Imádságára néhány beszédhibás is visszanyerte beszélőképességét. Kút mellett állva korsóval ábrázolják. Ünnepe ápr. 20. Segítőszentjük még: Szt. Mammolinus.

Dajkák védőszentje: Szt. Margit szűz, vértanú (†304). Pogány atyja Antiochiában keresztény hite miatt kiszolgáltatta hóhérainak. A martyrologium azt jegyezte fel róla, hogy sokszor jólelkű dajkája rejtette el üldözői elől. Képein a kezében tartó kereszttel győzi le a sárkányt. Ünnepe július 20. Védőszentjeik még: Szt. Anna, Szt. Fuska, Szt. Pantaleon, Szt. Kozma és Damján, Szt. Raymond.

Díjnokok védőszentjei az Evangélisták, akik az Úr Jézus tanításait leírták.

Diplomaták védőszentje: Szt. Eligius püspök, hitvalló (†659). A jámbor hagyomány kiválóan magasztalja azt a diplomáciai ügyességet, mellyel a pogány frízeket meghódította és a keresztény hitre térítette. Ünnepe dec. 1.

Díszítők védőszentje: Szt. Lukács apostol, evangélista, vértanú (†74). Krisztus Urunk tanítványa nemcsak orvos volt, hanem képzőművészi hajlamánál fogva a díszítő munkában (aranyozás, fényezés, díszítés) is nagy névre tett szert. Ünnepe okt. 18. Védőszentjük még: Szt. Lajos király.

Domonkos-rend védőszentje: Szt. Domonkos (†1221). Rendjét 1213-ban alapította. Hazánkban 1221 körül telepedtek le. Működésük: lelki-pásztorkodás. Ünnepe aug. 4.

Domonkos apácák védőszentje: Szt. Domonkos hitvalló (†1221). A rendet 1206-ban alapította. Hazánkban Árpádházi Szent Margit idejében telepedtek le. Leányok nevelésével és oktatásával foglalkoznak. Ünnepe aug. 4.

Droguisták védőszentje: Szt. Kozma és Damján vértanúk (†303). Orvosok voltak Kilikiában. Gyógyszereikkel főképpen a gyomor- és fertőzőbetegeken segítettek. A Diocletian-féle keresztényüldözéskor vértanúhalált szenvedtek. Képeiken orvosi műszerek láthatók. Ünnepe szept. 27. Védőszentjeik még: Szt. Lukács apostol, Szt. Jakab apostol, Szt. Rafael.

E

Ecetgyárosok védőszentje: Szt. Amand püspök, hitvalló (†679). Maastrichti püspök korában a gyógyszerészek könyve alapján megtanította híveit az ecetgyártásra. Képein templomot tart kezében; néha kígyó is látható lábainál. Ünnepe február 6. Védőszentjük még: Szt. Vince.

Egyetemi hallgatók védőszentje: Nagy Szt. Gergely pápa, egyházdoktor (†604). Hatalmas tudásával és széleskörű ismeretével újjá szervezte az istentiszteletet, megjavította az egyházi éneket. (Gregorián énekek.) Műveiből ma is olvastat az Egyház. Képein a kinyitott evangéliumos könyv látható, jobb vállán galamb ül. Ünnepe március 12. Védőszentjeik még: Szt. Ambrus, Nagy Szt. Leó, Szt. Raymund.

Egyházi jogtudósok védőszentje: Pennaforti Szt. Rajmond hitvalló (†1275). A barcelonai egyetemen a bölcselet és a jog tanára volt. IX. Gergely pápa megbízásából átdolgozta a joggyűjteményt (Decretales). Képén folyón úszó csónakban ül, melynek vitorlája az ő köpenye. Ünnepe január 23. Védőszentjük még: Szt. Ivó.

Egyházi kincsek védőszentje: Szt. Lőrinc vértanú (†258). Keresztényüldözéskor a pogány császár arra akarta kényszeríteni, hogy a templomi kincseket adja ki. Lőrinc azonban a fenyegetések ellenére e kincseket a szegények között szétosztotta. Tüzes rostélyon szenvedett vértanúhalált, amint képein is látható. Ünnepe aug. 10.

Egyházi műtárgyak, -kegytárgyak védőszentje: Szt. Rókus hitvalló (†1327). Gazdag család sarja. Műkincseit, kegytárgyait, vagyonát a szegények között szétosztotta és idejét a fertőzőbetegek ápolására fordította. Élete végén a szegényházban halt meg. Ünnepe aug. 16. Védőszentjük még: Szt. Lőrinc vértanú (†258).

Egyházi művészet védőszentje: Biscopi Szt. Benedek apát (†690). A templomi ájtatosság növeléséért és az isteni tisztelet fényének emeléséért az egyházi művészetet pártfogolta. Képein díszes apáti ornátusban látható. Ünnepe jan. 12.

Egyházi zene védőszentje: Szt. Cecília szűz, vértanú (†180–230 körül). A legenda szerint Rafael főangyal figyelte, amikor az orgonán saját szerzeményű darabjait játszotta és énekelt hozzá. Festményein is ez látható. Ünnepe nov. 22. Védőszentjeik még: Nagy Szt. Leó, Nagy Szt. Gergely.

Elektromos művek, elektromos munkások védőszentje: Szt. Erasmus püspök, vértanú (†303). Antiochiában hithirdető pap, később püspök. A Dioklecián-féle keresztényüldözéskor bátor hitvallásáért mártírhalált szenvedett. Zivataros időben a hajók magas vasrúdjának csúcsán látható elektromos eredetű fényjelenséget róla nevezik Szt. Elmo (Erasmus) tüzének. Képein püspöki ornátusban ábrázolják, mellette tégelyben felolvasztott kátrány és orsóra tekert hajókötél látható. Ünnepe jún. 3.

Elesett nők védőszentje: Szt. Afra vértanú (†205). Késői legenda szerint ifjú korában pogány, elesett nő volt, de Szt. Nárcisz püspök megtérítette s ettől kezdve jámbor életet élt. A Dioklecián-féle keresztényüldözés áldozata lett. Képein fiatal éveire való utalással fenyőtobozt tart kezében. Ünnepe aug. 5. Védőszentjeik még: Kortonai Szt. Margit, Szt. Magdolna.

Elhunytak pártfogója: Szt. Mihály főangyal, akit az Egyház ősidők óta a másvilág őrállójának, a paradicsom fejének nevez. Képe: sisakos, pajzsos angyal, lovon, ezzel a felírással: Quis ut Deus? Ünnepe szept. 29.

Elmebetegek védőszentje: Szt. Lénárd apát, hitvalló (†560). Délfrancia családból származott. Szerzetes pap volt, az elmebetegeket szeretettel gondozta. Festményein szétszakított lánc mellett, apáti bottal ábrázolják. Ünnepe nov. 6. Védők még: Szt. Egyed, Szt. Farkas, Szt. Berta.

Elveszett tárgyak megtalálásában segít: Páduai Szt. Antal hitvalló (†231). Pádua védőszentjét XIII. Leó pápa a „világ szentjének” nevezte, mert a szenvedő emberiség hozzá folyamodik segítségért. Ábrázolásain jobb karján a kis Jézust tartja, aki megjelent neki. Ünnepe jún. 13. Segítő még: Kis Szt. Teréz.

Epileptikusok védőszentje: Szt. Bibiana szűz és vértanú (†260). Julianus apostata idejében epilepsziások és őrültek közé zárták, akiket nyájas szavával megnyert és megnyugtatott. Képein zöldellő faággal látható. Ünnepe dec. 3. Védőszentjeik még: Szt. Remig, Szt. Egyed, Szt. Bálint, Szt. Vitus, Szt. Kristóf, Szt. Antal apát.

Erdészek védőszentje: Szt. Hubert püspök, hitvalló (†727). Egykori feljegyzés szerint az erdőben egy szarvas állt vele szemben, melynek agancsai között fényes kereszt volt látható. Mikor ezt a pogány Pipin gróf meglátta, keresztény hitre tért. Püspöki ornátusban vagy vadászruhában ábrázolják; a háttérben Pipin gróf csodálkozó alakja látható. Ünnepe nov. 3. Védőszentjük még: Szt. József.

Erdők és erdei munkások védőszentje: Szt. Eligius püspök (†721–725 körül). Mielőtt zárdába vonult, mint remete az erdőben élt, ahol a szegény munkásokat gyámolította. Képein jobbjában a püspöki pásztorbot, baljában két kalapács látható. Ünnepe dec. 1.

Erzsébet apácák védőszentje: Magyar Szt. Erzsébet (†1231). Hazánkban 1240-ben telepedtek le. Női betegek ápolásával foglalkoznak. Ünnepe nov. 19.

Esőért könyörgők pártfogója: Szt. Medárd püspök, hitvalló (†560). A legenda szerint egy pajkos táncos csoport nem hallgatott Medárd üdvös intésére, miért is a szent püspök imádságára 40 napos eső verte szét a táncosokat. Ezért mondja a falusi nép: Ha Medárd napkor esik, 40 napos eső következik. Képén püspöki ornátusban a kezében levő könyvből esőért imádkozik. Ünnepe jún. 8. Segítőszentek még: Szt. Skolasztika, Szt. Victoria, Szt. Miklós, Szt. Béla, Szt. Domonkos, Szt. Benno.

Esztergályosok védőszentje: Szt. Bernát O. S. B. apát, hitvalló (†1114). Remeteségbe vonult, ahol esztergályos mesterséggel foglalkozott. Képein a farkas egy eltévedt juhot hoz vissza. Ünnepe ápr. 14. Védőszentjeik még: Szt. Mihály főangyal, Szt. Péter, Szt. Anna, Szt. Hubert, Damjáni Szt. Péter, Szt. Erasmus, Szt. Ivó, Szt. Gummár.

Evezősök védőszentje: Szt. Kristóf vértanú (†250). A Decius-féle keresztényüldözés idején vértanúhalált szenvedett. A legenda szerint a kis Jézust kellett egy megáradt folyón átvinnie, amint képein is látható. Ünnepe jún. 25. Védőszentjük még: Szt. Zénó.

É

Égési sebekben szenvedők pártfogója: Szt. Lőrinc vértanú (†258). Valérián császár idejében vértanúhalált halt, mert a templom pénzét nem akarta ellenségeinek kiszolgáltatni. Vasrostélyon megsütötték. Ez a jelenet látható képein is. Ünnepe aug. 10.

Éjjeli őrök védőszentje: Alkantarai Szt. Péter hitvalló (†1562). A ferencesek főnöke volt; igénytelen életet élt. Életírója szerint sohasem aludt többet másfél óránál. Képein ferencesrendi öltözetben feszületet tart kezében. Ünnepe okt. 19.

Ékszerészek védőszentje: IX. v. Szt. Lajos király (†1270). Mint Franciaország királyának, fejedelmi állásáért nagy fényt és pompát kellett kifejtenie. Fején Jézus töviskoronájával, mellette pedig a királyi jelvényekkel ábrázolják. Ünnepe aug. 25.

Énekesek, énekművészek védőszentje: Szt. Cecília szűz, vértanú (†180–230 körül). A legenda szerint Rafael főangyal figyelte, amikor az orgonán játszott és saját szerzeményű darabjait énekelte, amint képein is látható. Ünnepe nov. 22. Védőszentjeik még: IX. Szt. Leó, Szt. Balázs, Szt. Benedek, Szt. Dávid, Nagy Szt. Gergely, Szt. Ambrus, Keresztelő Szt. János, Bolognai Szt. Katalin.

Építészek védőszentje: Szt. Tamás apostol, vértanú (†67). Midőn Kelet-Indiában egy hatalmas gerendát talált a tengerparton, fel akarta használni templomépítésre, de Sagamus király csak úgy engedte át, ha egyedül viszi be a városba. Ezt Tamás könnyű szerrel tette meg. Ennek láttára a király egész udvarával megkeresztelkedett. Ünnepe dec. 21. Védőszentjük még: Szt. Márk, Keresztelő Szt. János, Nagy Szt. Gergely, Szt. Borbála, IX. Lajos király, Szt. Ilona.

F

Fagykár és köd ellen: Szt. Orbán pápa, vértanú (†223) pártfogását kérik. Minthogy ugyanis Orbán napja abba az időbe esik (V. 25.), amikor az utolsó fagyhullám fenyegeti a gazdákat, azért egyes vidéken Szt. Orbánhoz könyörögnek jó időért. Szőlőfürttel ábrázolják. Ünnepe máj. 25. Védő még: Szt. Donát, Szt. Szervác, Szt. Pongrác, Szt. Bonifác, Szt. Gellért.

Fazekasok védőszentje: Szt. Bonitus püspök (†710). A fazekasok készítményeit mindig nagy becsben tartotta. Agyagmosdó-medencéje ma is látható Clermontban. Ünnepe jan. 15. Védőszentjeik még: Szt. Péter és Pál apostolok, Szt. Radegund, Szt. Antal remete, Szt. Flórián, Alexandriai Szt. Katalin.

Favágók védőszentje: Szt. József, az isteni Kisded nevelőatyja, ács volt. Képein ácsműhelyben foglalkozik. Ünnepe márc. 19. Védőszentjeik még: Szt. Vince, Szt. Genovéva, Szt. Fiakrius.

Fáklyakészítők védőszentje: Avellinói Szt. András hitvalló (†1608). Egy éjjeli hivatalos útja alkalmával zivatar lepte meg, de sem a kezében levő fáklyát nem oltotta el az eső, sem ruhája nem lett nedves. Szerzetesi ruhában ábrázolják, mellette egy angyal, kezében a breviárium. Ünnepe nov. 10.

Fegyvertárak védőszentje: Szt. Borbála szűz és vértanú (†306). A legenda szerint pogány atyja a szép és eszes leányt, hogy kereszténnyé ne legyen, egy vártoronyba záratta, amely egyben fegyvertárul is szolgált, mint képein is látható. Innen az angyal csodálatos módon kiszabadította. Ezután megkeresztelkedett, atyja elfogatta és súlyos kínzások közt kivégeztette. Ünnepe dec. 4. Védőszentjeik még: Keresztelő Szt. János, Szt. Eligius, Dániel próféta, Szt. Vilmos remete.

Fejfájásban szenvedők védőszentje: Szienai Szt. Katalin szűz (†1380). A legenda szerint egy előkelő római nőt erős fejfájásától megszabadított. Képein kezében tartja a gyűrűt, mellyel az Úr Jézus eljegyezte. Ünnepe április 30. Védőszentjeik még: Szt. István diakónus, Assziszi Szt. Ferenc, Szt. Dénes, Damjáni Szt. Péter, Szt. Athanáz, Szt. Pongrác, Szt. Hugó, Szt. Bibiana.

Fertőző betegségben szenvedők védőszentje: Szt. Rókus hitvalló (†1327). Gazdag olasz család gyermeke volt; vagyonát a szegények közt szétosztotta és életét a súlyos fertőzőbetegek ápolására és gyógyítására fordította. Képein egy ifjú zarándokbotot tart kezében, mellette a szájában kenyeret tartó kutya, mely őt táplálta. Ünnepe aug. 16.

Festők (szoba), mázolok védőszentje: Szt. Lukács apostol, evangélista vértanú (†74). Jómódú szülői nemcsak az orvostudományokra képesíttették, hanem a festészetre is. Két Madonna képünket – a hagyomány szerint – az apostol festette. (Censtochovában és Rómában a Santa Maria Maggiore templomban.) Ábrázolásain festőeszközök láthatók. Ünnepe okt. 18.

Festőművészek védőszentje: Bolognai Szt. Katalin szűz (†1463). Előkelő család sarja. Klarissza apáca. Néhány sajátkezű festményét a bolognai klarissza zárda ma is kegyelettel őrzi. Képein kezében tartja a kisded Jézust, aki Szűz Máriával megjelent neki. Ünnepe május 3. Védőszentjeik még: Lukács evangélista, Keresztelő Szt. János, Mihály arkangyal.

Féltékenységgel küzdők védőszentje: Portugáliai Szt. Erzsébet királyné (†1336). Férje: Dénes király, kicsapongó ember volt és féltékenykedett nejére. Nem bízván magában, nem bízott másban sem. Szt. Erzsébet sírján számos csoda történt. Képein királyi koronával és rózsával látható. Ünnepe júl. 8.

Férjes nők védőszentje: Szt. Klotild özvegy, (†545). A vallásos asszonyok példaképe. Férjét, a pogány I. Klodvig francia királyt, jámborságával megnyerte a kereszténységnek. Képein angyal kíséretében alamizsnát oszt; mellette a címer három szál liliommal. Ünnepe jún. 3. Védőszentjük még: Szt. Anna.

Filozófusok védőszentje: Aquinói Szt. Tamás hitvalló, egyházdoktor (†1274). A középkor fényes csillaga, a Domonkos-rend dicsősége. Tudományát XIII. Leó pápa 1879-ben „aranybölcsesség”-nek nevezte. A művészek íróasztalnál ülve, írás közben ábrázolják. Ünnepe márc. 7. Védőszentjeik még: Szt. Jusztin, Szt. Ágoston, Szt. Kelemen, Szt. Ambrus, Alexandriai Szt. Katalin.

Fináncok védőszentje: Szt. Máté apostol, evangelista (†70). Mielőtt az Üdvözítő tanítványa lett, vámos volt: a rómaiak részére adót és vámot szedett. Erszénnyel is ábrázolják. Ünnepe szept. 21. Védőszentjük még: Szt. Zacheus.

Fodrászok védőszentje: IX. vagy Szt. Lajos király, hitvalló (†1270). Elődjeivel ellentétben nem viselt szakállt, hanem csak bajuszt. Ünnepe aug. 25. Védőszentjeik még: Szt. Kozma és Damján, Szt. Patrik, Szt. Mária Magdolna.

Foglyok (a börtönben) védőszentje: Szt. Miklós püspök, hitvalló (†345). Egy ártatlanul bebörtönzött gyermeket csodálatos módon kiszabadított, és visszavitt anyjához. Ünnepe dec. 6. Védőszentjeik még: Szt. Domonkos, Szt. Lénárd, Szt. Rókus, Szt. Borbála.

Foglyok kiváltására alapított rend védőszentje: Nolaskói Szt. Péter hitvalló (†1256). A foglyok sanyarú sorsán való töprengésére megjelent neki a Boldogságos Szűz és intésére megalapította a fentnevezett rendet. (Mercedáriusok rendje.) Képein a trinitáriusok ruhájában látható, körülötte megszabadított rabszolgák. Ünnepe jan. 31.

Fogorvosok védőszentje: Szt. Apollónia szűz, vértanú (†249). Alexandriában pogány elemek Apollóniát, ezt a tisztalelkű szüzet kényszeríteni akarták hitének elhagyására. Semmi módon sem tudták hitében megingatni, ezért fogait kiverték. Mikor a poroszlók körmei közül kiszabadult, egy határozott ugrással az égő máglyára szökött. Képén fogorvosi műszerek láthatók a pálmával, mellette égő farakás. Ünnepe febr. 9. Védőszentjeik még: Szt. Lambert, Szt. Rókus, Szt. Erzsébet, Szt. Kozma és Damján.

Forrázott sebekben szenvedők pártfogója: Szt. Lőrinc vértanú (†258). A mártírok dicső pálmáját azzal szerezte meg, hogy Egyházunkhoz való hűségéért a pogány helytartó tüzes vasrostélyon sütötte. Képein is így látható. Ünnepe aug. 10. Segítőszentek még: Olajban főtt Szt. János.

Földmívesek, földbirtokosok, gazdák védőszentje: Szt. Vendel hitvalló, apát (†617). Írlandi királygyermek, aki nem a trónt, hanem a remeteéletet választotta. Legfőbb öröme volt, ha a vidék gazdáinak nyáját őrizhette, beteg állatait gyógyíthatta. Képein körülötte nyáj, lábánál pedig a királyi trón látható. Ünnepe okt. 20. Védőszentjeik még: Szt. Lénárd (†560), Szt. Antal (†356), Szt. Izidor remete, Szt. Fiakrius, Szt. Joachim, Keresztelő Szt. János, Szt. Lucia, Szt. Margit, Szt. Márton, Szt. Medárd, Szt. Lőrinc.

Franciskánusok védőszentje: Assziszi Szt. Ferenc hitvalló (†1226). Rendjét 1209–1212 közt alapította. 1228. év óta vannak hazánkban. Hitszónoklattal, gyóntatással és hitoktatással foglalkoznak. Címerükben megváltásunk jelvényének tövében keresztbe tett stigmatizált kezek láthatók. Ünnepe okt. 4.

Futárok (küldöncök) védőszentje: Szt. Adorján vértanú (†III. század). Galérius Maximus alatt kezét és lábát levágták. A legenda szerint halála után feleségének megjelent és hírt közölt vele. Képein üllővel ábrázolják, melyen levágott tagjai láthatók. Ünnepe március 4.

Fuvarosok védőszentje: Szt. Kristóf vértanú (†250). A Decius-féle keresztényüldözés idején vértanúhalált halt. A legenda szerint a kis Jézust kellett egy megáradt folyón átvinnie, amint képein is látható. Ezért választották az összes szállítóművek védőszentjévé. Ünnepe jún. 25. Védőszentjeik még: Szt. Zénó, Szt. Rikárd.

Fülbajban szenvedők pártfogója: Pirrotti Szt. Pompilius hitvalló (†1756). A spanyol Tamaris városban (1892-ben) egy gennyes fültőgyulladásos, gyógyíthatatlan beteg Szt. Pompilius ereklyéinek érintésére visszanyerte egészségét. Ünnepe júl. 15. Segítőszentjeik még: Szt. Benedek apát, Szt. Polikárp, Szt. Aurél, Szt. Kornél.

Fürdők védőszentje: Szt. Kozma és Damján vértanúk (†303). Kilikiai jámbor orvosok; gyógynövényekkel készített fürdőjükben sok súlyos beteget csodásan meggyógyítottak. A keresztényüldözéskor (Dioklecián alatt) vértanúhalált haltak. Képein kígyóval körülcsavart bot látható orvosi műszerekkel. Ünnepük szept. 27. Védőszentjeik még: Szt. Lajos király, Szt. Magdolna.

Fűszeresek védőszentje: Szt. Mihály főangyal. Jelképe a mérleg, mellyel a másvilágon jó és rossz cselekedeteinkért lelkünket mérlegeli. Isten igazának elszánt és diadalmas harcosa. A fűszerkereskedők égi patrónusokat tisztelik benne. Ünnepe szept. 29. Védőszentjeik még: Szt. Kozma és Damján, Szt. Miklós, Szt. Jakab.

G

Gabonakereskedők védőszentje: Szt. Miklós püspök (†350 körül). Midőn Myra városát éhínség fenyegette, e város püspöke egy gazdag szicíliai gabonakereskedőnek álom képében megjelent és arra kérte, vigye gabonáját Myrába, ott drága pénzért értékesítheti. Képein három kenyeret tart kezében. Ünnepe dec. 6. Védőszentjük még: Szt. Sebestyén.

Gazdaasszonyok védőszentje: Szt. Franciska özvegy, hitvalló (†1440). Rómában született. Előkelő szülei férjhez adták, de ekkor is önmegtagadó életet élt. Jelmondatához: „A háztartás az asszonynak legszebb erénye” – példásan ragaszkodott. Életének második felét özvegységben töltötte és az általa alapított zárdában fejezte be életét. Képein a szentségtartó előtt hódol, melynek sugarai szíve felé lövellnek, mellette angyal áll. Ünnepe márc. 9. Védőszentjeik még: Szt. Anna, Szt. Márta, Szt. Szabina.

Gazdatisztek védőszentje: Szt. Bonifác vértanú (†303). Egy gazdag római nőnek volt sáfárja. Úrnőjének szolgái annyira szerették, hogy a vértanú holttestét 500 aranyért megváltották, bebalzsamozták és Rómába vitték. Vértanúságának jelvényével, szurokkal telt üsttel ábrázolják. Ünnepe május 14. Védőszentjük még: Szt. Lőrinc.

Gelencsérek (fazekasok) védőszentje: Szt. Bonitus püspök, hitvalló (†710). Marseille-i helytartói állásából emelkedett a clermonti püspöki stallumba. Különös érzéke volt a gelencsérek díszes készítményei iránt. Remek agyagmedencéjét ma is mutogatják Clermontban. Püspöki ornátusban ábrázolják; mögötte levő asztalkán díszes poharak láthatók. Ünnepe jún. 5.

Gipsz (stukkó) munkások védőszentje: Szt. Lajos király hitvalló (†1270). Királyi palotáját gipszdíszítéssel látta el. Képe: fején Krisztus Urunk töviskoronája, mellette koronázási jelvényei. Ünnepe aug. 25. Védőszentjük még: Szt. Bertalan.

Gombatenyésztők védőszentje: Remete Szt. Antal hitvalló (†356). Vagyonos szülők gyermeke. Gazdagságát a szegények közt szétosztotta, aztán kolostorba vonult, majd remete életet kezdett. „Szt. Antal” hegyén, egy forrás mellett telepedett le s itt egy kis kertet létesített, benne zöldséget, gombát termesztett és abból élt. 105 éves korában halt meg. Képein egyiptomi T kereszt látható. Ünnepe jan. 17.

Gombkötők védőszentje: Assziszi Szt. Ferenc hitvalló (†1226). A gazdag olasz posztókereskedő fia egy ideig szintén atyja üzletében dolgozott, ahol gombkötő üzemük is volt, de az Úr hívó szavára a nép barátjainak, a ferencesek rendjének (franciskánusok) megalapítója lett. Képein stigmatizált sebhelyei láthatók. Ünnepe okt. 4. Védőszentjeik még: IX. v. Szt. Lajos király, Nagy Szt. Teréz, Szt. Lukács apostol.

Gy

Gyámok védőszentje: Aranyszájú Szt. János egyházdoktor (†407). Nagy tudásával, hatalmas ékesszólásával a szegények, özvegyek, árvák gyámolítását élete legszebb munkájának tartotta. Méhkassal ábrázolják. Ünnepe jan. 27. Védőszentjeik még: Szt. Miklós, Szt. Ivó.

Gyermekek védőszentje: Kalazanti Szt. József hitvalló (†1648). Spanyolországban hallja e mennyei szózatot: „József, menj Rómába, reád vár a szegény, az árvának te lész gyámolítója”. Római látomásában felismeri hivatását, hogy a gyermekek nevelésére, oktatására hívja az Isten. Így nyitja meg a kegyes iskolát, amelynek vezetését rendjére: a Kegyes-tanítókra (piaristákra) bízza. Képein a gyermekek között látható, amint oktatja őket. Ünnepe aug. 27. Védőszentjeik még: Őrzőangyal, Szt. Alajos, Szt. Imre, Kosztka Szt. Szaniszló, Szt. Orsolya, Szt. Brigitta, Szt. Merici Angéla szűz, Szt. Miklós.

Gyertyamártók (-öntők) védőszentje: Szt. Ambrus egyházdoktor, püspök (†397). A hagyomány szerint gyermekkorában alvás közben méhraj telepedett arcára, s mézet rakott ajakára, amint képein is láthatók. A gyertyamártók a méhviaszért választották védőjüknek. Ünnepe dec. 7. Védőszentjeik még: Szt. Balázs, Szt. Genovéva, Szt. Bernát.

Gyógynövények termelőinek védőszentje: Szt. Fiakrius remete (†670 körül). Meaux-i kertjében gyógynövények termelésével foglalkozott, s ezekkel gyógyítgatta súlyos betegeit. A jól ismert „Fiaker-por” gyógynövényeiből készül. Képein kertjében növényeit kapálja; háttérben kápolnája látható. Ünnepe aug. 30. Védőszentjeik még: Szt. Kozma és Damján, Szt. Lukács.

Gyorsírók védőszentje: Szt. Kasszián vértanú, püspök (†303). Midőn az izmolai ifjúságot a gyorsírásra tanította, Dioklecián helytartója elfogatta és az ifjúságot arra kényszerítette, hogy mesterüket, aki írás közben a keresztény hitet terjesztette, stílusukkal halálra szurkálják. Sírjánál, Imolában számos csoda történt. Püspöki ornátusban ábrázolják, baljában viasztáblát, jobbjában pedig stílust tart. Ünnepe aug. 13.

Gyógyszerészek, gyógyszertárak védőszentje: Szt. Kozma és Damján vértanúk (†303). Orvosok voltak Kilikiában. Maguk készítette gyógyszereikkel csodásán hatottak a betegekre. Mély, rendíthetetlen vallásosságukért a Dioklecián-féle keresztényüldözéskor vértanúhalált szenvedtek. Képeiken lombikkal és gyógyszert keverő tégellyel láthatók. Ünnepük szept. 27. Védőszentjeik még: Szt. Lukács, Szt. Jakab, Szt. Emil, Szt. Timót, Szt. Rókus, Istenes Szt. János.

Gyomorbajosok, gyomorfekélyben szenvedők védőszentje: Szt. Kozma és Damján vértanúk (†303) E szentéletű orvosok hatásos gyógyító növényeikkel enyhítették a gyomorfájdalmakat és sok esetben a gyomorfekélyt is csodásán megszüntették. Ünnepük szept. 27.

Gyónók védőszentje: Szt. Péter apostol, vértanú (†67). Péter az Üdvözítőtől kérdezte: „Uram, hányszor vétkezhetik ellenem atyámfia, hogy megbocsássak neki? Talán hétszer?” Felelé neki Jézus: „Nem mondom neked, hétszer, hanem hetvenhétszer”. (Mt 18,21–22) Ünnepe jún. 29. Védőszentjeik még: Nepomuki Szt. János, Szt. Egyed.

Gyümölcstermelők, gyümölcskereskedők védőszentje: Szt. Kristóf vértanú (†250). A legenda szerint, mikor Kristóf az isteni Kisdedet a megáradt folyón átvitte, mennyei intésre botját a földbe szúrta, mire a bot kivirágzott és gyümölcsöt termett. Gyakran így is ábrázolják. Ünnepe jún. 25. Védőszentjeik még: Szt. Jakab apostol, Szt. Lénárd, Szt. Adelgund.

H

Hadsereg védőszentje: Szt. Márton püspök, hitvalló (†397). Egy római pogány tribun fia. Sabaria Sicca (Szombathely?) helységben született. Tíz éves korában ismerte meg a keresztény vallást. Már katona volt, mikor 23 éves korában megkeresztelkedett. Katonáskodása idején egy szegény koldussal megosztotta köpenyegét. Mély vallásossága a papi pályára vonzotta s hamar püspök lett. Életéhez számos csoda fűződik. Teste Toursban (Franciaországban) pihen. Képén fehér lovon ül, köpenyét kettévágja, hogy egyik részét a koldusnak adja. Ünnepe nov. 11. Védőszentjeik még: Szt. György, Szt. Mór, Loyolai Szt. Ignác, Szt. László, Szt. Kapisztrán János.

Hadszertárak védőszentje: Szt. Borbála szűz és vértanú (†306). Jámbor legenda szerint e szép és okos szűznek pogány atyja útjába állt, hogy kereszténnyé legyen. Egy erős vártoronyba záratta, mely egyben fegyvertárul szolgált. Borbálát azonban az angyal e várból csodálatos módon kiszabadította, megkeresztelkedett, és ezért atyja súlyos kínzások között vetett véget szűztiszta életének. Fején vértanú koszorúval, kezében a kehelyből kiemelkedő szent ostyával ábrázolják. Ünnepe dec. 4.

Hajadon leányok védőszentje: Szt. Ágnes szűz, vértanú (†304). A IV. századbeli Róma pogány kormányzójának csábító unszolására is hősies védője maradt az örök szüzességnek. Képén két karjában az ártatlan bárányt tartja. Ünnepe jan. 21. Védőszentjeik még: Szt. László magyar király, Szt. Ambrus, Szűz Szt. Margit.

Hajógyárak, -munkások védőszentje: Szt. Márton hitvalló (†397). Amikor zivataros időben hajójával sziklák között egy szigetre utazott, buzgó imádságára hajója szerencsésen partot ért. Fehér lovon ülő lovag alakjában ábrázolják. Ünnepe nov. 11. Védőszentjeik még: Szt. Kristóf, Szt. Noé, Szt. Kelemen.

Hajósok védőszentje: Szt. Kelemen pápa, vértanú (†101). A római hagyomány szerint Traján császár a kereszténység erős terjedése miatt Kelemen pápát elfogatta és egy kopár szigetre száműzte, de ő ott vizet fakasztott. Erre a pogány császár Kelemen pápának nyakára vasmacskát köttetett és a tengerbe fojtotta, de a hívők buzgó imájára a vértanú pápa holttestét angyalok csodálatos módon a római San Clemente bazilikába hozták. Képein hajóhorgony látható. Ünnepe nov. 21. Védőszentjeik még: Nepomuki Szt. János, Szt. Lucia, Szt. Kristóf, Szt. Rafael, Szt. András, Szt. Erasmus, Szt. Miklós, Szt. Placid, Szt. Krisztina.

Halászok, halkereskedők védőszentje: Szt. Péter apostol, evangélista vértanú (†67). Péter, a halászmester a Genezáret taván történt csodálatos halfogás után kivonta hajóját a partra, elhagyta mindenét, családját, foglalkozását és követte Jézust (Lk 5,5) Leggyakrabban kulccsal ábrázolják. Ünnepe jún. 29. Védőszentjeik még: Szt. András apostol, Szt. Miklós, Szt. Amand, Nepomuki Szt. János.

Haldoklók védőszentje: Szt. Borbála szűz és mártír (†306). Midőn Kosztka Szaniszló (1568) a jezsuitarendbe való belépés előtt Bécsben súlyos betegen feküdt, áhítatos lélekkel végzett imaáldozatai alkalmával Szent Borbálához esedezett, aki a nagy beteghez hét angyallal küldte el az élet Kenyerét, s meggyógyult. Képein kezében tartja azt a kőtoronymintát, melybe atyja bezáratta. Ünnepe dec. 4. Védőszentjeik még: Szt. Ábel, Ádám fia, kit az Egyház a haldoklók litániájában is említ, továbbá Szent József, Szt. Borbála, Szt. István diakónus, Szienai Szt. Katalin, Szt. Rókus, Szt. Szervác.

Hallgatás (szótartás) védőszentje: Nepomuki Szt. János vértanú (†1383). A buja életű IV.Vencel cseh király kételkedett nejének hűségében és Nepomuki Jánost kényszeríteni akarta a királyné gyónásának elárulására. E jámbor életű udvari pap azonban visszautasította e becstelen kívánság teljesítését, mire a király a Moldova vizébe dobatta. Úgy is ábrázolják, hogy a gyóntatószékben a királyné gyónását hallgatja. Ünnepe máj. 16. Védőszentjei még: Keresztelő Szent János.

Hangszerkészítők védőszentje: Szt. Cecília szűz, vértanú (†200 körül). A legenda szerint saját szerzeményű darabjait orgonán lejátszotta. Képein orgonával ábrázolják. Ünnepe nov. 22.

Harangozók, harangöntők védőszentje: Remete Szt. Antal apát (†356). Pusztában töltött remetesége alatt ájtatoskodásának kezdetén és végén mindig egy fára függesztett csengővel adott jelet. Képein gyakran úgy látható, hogy barlangjában térden állva imádkozik, háttérben nyitott imakönyv és harang. Ünnepe jan. 17. Védőszentjeik még: Szt. Borbála, Szt. Ágota, Szt. Zsuzsanna.

Harisnyakötők, -szövők védőszentje: Szt. Anna, a Boldogságos Szűz anyja. A háziasszonyoknak pártfogója. Egész életét szorgos házimunkában töltötte, azért választották a harisnyakötők, – szövők védőjüknek. Legtöbbször úgy ábrázolják, hogy asztalka mellett ül, melyen varró-, kötő-, fonóeszközök láthatók. Ünnepe júl. 26. Védőszentjeik még: Szt. Severus, Szt. Balázs, Szt. Lucia, Szt. Clarissza, Szt. Veronika.

Házasság védőszentje: Regis Szt. Ferenc hitvalló (†1640). Szerény, ájtatos jezsuita; lelkes beszédeivel védte a tisztes házaséletet és kemény szavakkal ítélte el a vadházasságokat. Működését missziós útján áldás kísérte. Gyóntatószékben ülve ábrázolják. Ünnepe jún. 16. Védőszentjei még: Szt. Miklós, Szt. Orsolya, Szt. Bálint, Szt. Joachim.

Házfelügyelők, házmesterek védőszentje: Szt. Simon hitvalló (†1035). Szirakuzai előkelő szülők gyermeke. Bölcs nevelők mellett nagy tudásra tett szert. Szelíd és alázatos természete szerzetbe vitte. Élete vége felé, mint szigorú aszkéta a zárda kőtornyában kulcsári teendőket végzett. Képein remete magányában sátora előtt ül, mellette a szarvastehén, mely tejével táplálta. Ünnepe jún. 1. Védőszentjeik még: Szt. Parthenius, Szt. Szeráf, Boldog Egyed.

Háziasszonyok védőszentje: Szt. Franciska özvegy, hitvalló (†1440). Rómában született. Előkelő szülei e vallásos életű nőt férjhez adták, de ekkor is önmegtagadó életet élt. Jelmondatához: „A háztartás gondja az asszonynak legszebb erénye” – példásan ragaszkodott. Ábrázolásánál a gondos háziasszony látható, amint a háztartáshoz a mellette levő öszvéren fát visz haza s a koldust könyöradományban részesíti. Ünnepe márc. 9. Védőszentjeik még: Szt. Anna, Szt. Márta, Szt. Szabina.

Hegymászók védőszentje: Hegyi Szt. Bernát hitvalló (†1008). E jámbor életű kanonok az Alpeseket járó utasok védelmére a róla elnevezett hágón két menedékházat építtetett. Több veszedelmes helyzetben levő hegymászót megmentett. Képein gyakran úgy látható, amint a hegyszakadék szélén kutyájával a hegymászót megmenti. Ünnepe jún. 16. Védőszentjeik még: Szt. Petronella, Szt. Kristóf.

Hentesek védőszentje: Szt. Miklós püspök hitvalló (†345). A legenda szerint három lemészárolt gyermeknek újra visszaadta életét. Művészi alkotásokon „Három Gyermek a Puttonyban” jelkép a sózó dézsának szimbolizálására. Ünnepe december 6. Védőszentjeik még: Szt. Mátyás apostol, Szt. Bertalan apostol, Szt. András apostol, Szt. Hubert, Szt. Borbála, Szt. Antal apát, Szt. Flórián.

Hímzés mesterségének védőszentje: Szt. Klára szűz (†1253). Ájtatos szülei az Úr félelmében nevelték. Zárdai szűz lett. Legnagyobb öröme a jócselekedet végzése. Finomművű egyházi ruhákat hímzett a templomok részére. Képein apácaruhában áhítatos lélekkel viszi az örökégőt az Oltáriszentség elé. Ünnepe aug. 12. Védőszentje még: Szt. Lukács.

Hírlapírók védőszentje: Szalézi Szt. Ferenc püspök, hitvalló (†1622). Sales ősi grófi várának ivadékát a vallásos szülők gondosan nevelték, hogy a világi életnek tekintélyes munkása legyen. Ferenc azonban hő vágyát teljesítette: pap lett, később püspök. Szerető szíve, világos esze vezette írói tollat. Képein íróasztalánál jobbjában toll, bal kezében főműve: a nyitott Filothea. Ünnepe jan. 29. Védőszentjeik még: Szt. Pál apostol, Aquinói Szt. Tamás.

Hittanhallgatók védőszentje: Aquinói Szt. Tamás hitvalló (†1274). A domonkosrendnek e nagy fiát és dicsőségét, aki hatalmas teológiai tudásáért nyerte el az egyházdoktori címet, XIII. Leó pápa 1879-ben a katolikus iskolák égi védőjévé tette. Képein fehér talárban okos szemével előre néz; jobbjában irón, baljában iratcsomó. Ünnepe márc. 7. Védőszentjeik még: Szt. Pál, Szt. Ágoston.

Hitterjesztők védőszentje: Xavéri Szt. Ferenc hitvalló (†1552). A spanyol főnemes ifjú hatalmas szellemi kinccsel vonult a megalapított Jezsuita-rendbe, hol nagy feladat várt reá: Indiába ment missziós munkára; így lett a katolikus hitterjesztés indiai apostola. Képein jezsuita talárját mellén kibontja, szíve Isten szeretetétől lángol. Ünnepe dec. 3. Védőszentjeik még: Kláver Szt. Péter, a néger misszió apostola (†1654).

Hittudósok védőszentje: Szt. Pál apostol, vértanú (†67). A „doctor gentium” méltán védője a hittudósoknak, mert életével és vérével, nyílt eszével és bölcsességével Aranyszájú Szt. János szerint foglyul ejti az Anyaegyház tollforgatóit. Ábrázolásain vértanúságának jele, a kard látható. Ünnepe jún. 30. Védőszentjük még: az Apostolok, Szt. Ágoston, Aquinói Szt. Tamás, Pennaforti Szt. Rajmund.

Honvédségünk védőszentje: Szt. László királyi hitvalló (†1095). E magyar dalia szent tudott lenni az országos gondok és ádáz háborúk közepette is. Honvédő királyi homlokára a magyar lovagkor jámbor legendái színes virágkoszorút fontak. Festményein koronás fővel vitézen ül fehér lován; háttérben háború dúl. Ünnepe jún. 27. Védőszentje még: Kapisztránói Szt. János hitvalló (†1456).

Hordárok védőszentje: Szt. Kristóf vértanú (†250). Ismeretes előttünk az a kedves kép, mikor a megáradt folyón a jámbor Kristóf átvisz egy gyermeket, aki nem más, mint az isteni Kisded. Ünnepe jún. 25. Védőszentjük még: Szt. Bonaventura.

Huszáraink védőszentje: Szt. György vértanú (†309). A sárkányölő vitéz ezredesnek egész élete küzdelem volt a gonosz szellem ellen. Már Szt. István király az ország védőjévé választotta. Képein vagy barna lován nyargal, vagy mennyei koronával bátran előre néz; jobb lábával a sárkányon tapos; vállát pajzzsal védi. Ünnepe ápr. 23. Védőszentje még: Szt. Márton.

I

Idegennyelvű levelezés és idegenforgalom védőszentje: Assziszi Szt. Ferenc hitvalló (†1226). Kitűnően értett s levelezett franciául s ezért az idegennyelvű levelezők és az idegenforgalommal foglalkozó irodák patrónusuknak választották. Képein franciskánus ruhában átszellemülten az egekbe néz; kitárt tenyerein a stigmák láthatók. Ünnepe okt. 4.

Idegességben, idegbetegségben szenvedők védőszentje: Szt. Bertalan apostol és mártír († I. sz.). Szelíd természetéért és nyugodt társalgásáért mindenki szerette. Arméniában a királynak idegbeteg leányát csodásán meggyógyította. Képein nyugodt tekintete mennyei boldogságot sugároz; egyik kezében kés, másikban imakönyv látható. Ünnepe aug. 24. Védőszentjük még: Szt. Ubald.

Időjárás (rossz, fagyos idő) ellen: Szt. Szervác (†360), Szt. Pongrác vértanú (†304), Szt. Bonifác vértanú (†303) közbenjárását kérik. A népies meteorológia e három szentet „fagyos szentek” néven említi, mert május 11., 12. és 13. táján rendszerint erős éjszakai lehűlések szoktak bekövetkezni. Képeiken kiterjesztett szárnyú sas a napsugaras eget jelképezi. Ünnepeik: máj. 11., 12., 13. Védőszentek még: Szt. Orbán, Szt. Medárd, Szt. Sirenus.

Ifjúság védőszentje: Szt. Imre herceg (†1031). Királyi család sarja. Szűztiszta életével a tisztalelkű fiatalság védője. Képein fején a hercegi korona, jobbjában az ártatlanság lilioma; mellette a királyi jelvények. Ünnepe nov. 5. Védőszentjei még: Szt. Alajos, Szt. Szaniszló, Szt. Tarzicius, Kanisius Szt. Péter, Kalazanti Szt. József, Berchsman Szt. János.

Ifjúsági egyletek védőszentje: Szt. József, az isteni Kisded nevelőatyja, aki az Egyházban a család és az egyesületi élet védője. Gyakori képe, melyen a haldokló Szt. József mellett az Üdvözítő áll, a Boldogságos Szűz pedig térdelve imádkozik. Ünnepe márc. 19.

Illatszer kereskedők védőszentje: Mária Magdolna bűnbánó (†63 körül). Jézus vacsorán volt Lázár házában, s midőn az asztalnál ültek, Mária (Magdolna) vevén egy font drága, igazi nárdusz-kenetet, megkené Jézus lábait,… és megtelek a ház a kenet illatával. (Jn 12,1–3). Képein a kibontott hajú Magdolna bűnbánó tekintettel néz a koponyára; feje fölött megváltásunk jele látható. Ünnepe júl. 22. Védőszentjeik még: Szt. Máté, Szt. Lukács, Szt. Márk, Szt. Lajos király, Szt. Miklós püspök.

Imatestvérület védőszentje: Nérei Szt. Fülöp hitvalló (†1595). XIII. Gergely pápa felszólítására alapította 1575-ben e testvérületet, melynek tagjai fogadalom nélkül mélyítik a hitéletet; a tudatlanokat tanítják és a szegényeket gyámolítják. Ünnepe máj. 26.

Imádságos lelkek védőszentje: Nagy Szt. Teréz szűz (†1582). Spanyolország védőszentje; mindnyájunk részére örök időkig irányítást ad az ájtatos imádság végzésére. Képein apácaruhában imádságos tekintettel néz előre, jobbjában írótoll, baljában könyv látható. Ünnepe okt. 15.

Irgalmas nénék (Szürke nénék) védőszentje alapítójuk: Páli Szt. Vince (†1660). Hazánkban 1842-ben telepedtek le. Betegápolással és tanítással foglalkoznak. Ünnepe júl. 19.

Irgalmasok rendjének védőszentje alapítójuk: Istenes Szt. János (†1550). Hazánkban 1650-ben telepedtek le. Működésük: betegek ápolása. A rend tagjai orvosok, gyógyszerészek és ápolók. Címerükben feslő gránátalma van, tetején koszorús kereszt a csillaggal. Ünnepe márc. 8.

Intézeti növendékek védőszentje: Kosztka Szt. Szaniszló hitvalló (†1568). E jámbor és csodás emlékű jezsuita növendék életéhez számos csoda fűződik. Ünnepe nov. 13. Védőszentjük még Gonzaga Szt. Alajos, Szt. Imre.

Írnokok védőszentje: Szt. Péter apostol és az evangélisták, akik az isteni Üdvözítő cselekedeteit, életét és tanításait leírták. Ünnepük jún. 29. Védőszentjük még: Szt. Lucia.

Irodalmi viták védőszentje: Szt. Péter apostol, vértanú (†67). Az Úr Jézus a tanítványokkal váltott párbeszédei után így szólt hozzájuk: „Ti is el akartok menni?” Erre Péter azt felelte: „Uram, kihez mennénk? Az örök élet igéi nálad vannak”. (Jn 6,69). Kulcsokkal ábrázolják. Ünnepe jún. 29.

Írók védőszentje: Szalézi Szt. Ferenc püspök, hitvalló (†1622). Sales ősi grófi várának ivadékát a vallásos szülők igen gondosan nevelték, hogy a világi életnek tekintélyes munkása legyen. Ferenc azonban csak a papi pályán találta meg boldogságát. Szerető szíve és világos esze vezette tekintélyes írói tollat. Művei közül Filotheája legismertebb. Ünnepe jan. 29. Védőszentjeik még: Szt. Pál, Aquinói Szt. Tamás, Szt. János evangélista

Iskolatestvérek védőszentje: De la Salle Szt. János (†1719). Rendjét 1682-ben alapította. 1894-ben telepedtek le hazánkban. Elemi iskolákban tanítással foglalkoznak. Ünnepe máj. 15.

Iskolák, iskolásgyermekek védőszentje: Alexandriai Szt. Katalin szűz és vértanú (†305). Tudományáról, bölcsességéről, messze földön híres volt. Képein a vértanúság koronájával látható. Jobbjával áldólag tekint az ég felé, baljában könyvet tart, mögötte összetört kerék látható. Ünnepe nov. 25. Védőszentjeik még: Nagy Szt. Gergely, Aquinói Szt. Tamás, Szt. Miklós, Szt. Mátyás apostol.

Isteni Megváltó Leányai védőszentje: Liguori Szt. Alfonz (†1787). A rendet Eppinger Erzsébet Alfonza alapította 1849-ben. Magyarországon 1863 óta működnek. Tanítással és betegápolással foglalkoznak. Ünnepük aug. 4., Szt. Alfonz napja.

Isteni Szeretet Leányai védőszentjük: Szt. Franciska özvegy (†1440). Ezt az apáca-társulatot Lechner Franciska 1868-ban alapította. Magyarországban 1870-ben telepedett meg. Leányokat tanítanak; cselédeket helyeznek el. Ünnepük márc. 9.

Isteni Üdvözítő Nővérei (Salvator Nővérek), védőszentjük: az Isteni Üdvözítő. Alapító: Szentkeresztről nevezett Jordán Ferenc. Alapító anya: Báró Wüllenweber Mária Terézia. Alapítási év 1888. Magyarországon 1899-ben telepedtek le. Foglalkozásuk: Leányok tanítása, betegápolás, missziós tevékenység, házvezetés. Ünnepük dec. 25.

J

Járvány ellen: Szt. Rókus hitvalló (†1327) pártfogását kérik. Gazdag olasz család gyermeke volt; minden vagyonát a szegények között osztotta szét, aztán önfeláldozóan a járványos betegek ápolására szentelte életét. Képein is így látható. Ünnepe aug. 16. Védőszentek még: Xaveri Szt. Ferenc, Szt. Márta, Szt. Bálint, Szt. Genovéva, Szt. Lajos király, Szt. Mihály főangyal.

Jegyesek védőszentje: Szt. Dorottya szűz és vértanú (†288). E szép és okos szüzet a pogány római prefektus erényességéért fejvesztésre ítélte. Midőn a vérpad felé kísérték, egy fiatal ügyvéd gúnyosan azt kiáltotta feléje, hogy a paradicsomkertből küldjön neki almát és rózsát. Dorottya, amikor mennyei Jegyesétől elnyerte szűziességének koronáját, egy ifjúval három almát és három szál rózsát küldetett gúnyolójának. Képein is ez látható. Ünnepe febr. 6. Védőszentjeik még: Szt. András, Szt. Miklós, Szt. Ágnes, Szt. Bálint, Szt. Ambrus, Páduai Szt. Antal.

Jegyzők védőszentje: Szt. Lukács apostol, evangélista (†70). Művelt orvos volt. Értelmesen és világosan jegyezte le a Mester tanítását. Festményein tudós fővel írja a szentírást. Ünnepe okt. 18. Védőszentjeik még: Szt. János, Szt. Máté, Szt. Márk, Szt. Péter apostol, Szt. Miklós, Alexandriai Szt. Katalin.

Jezsuiták védőszentje: Loyolai Szt. Ignác (†1556). Rendjét 1534-ben alapította. Magyarországon 1561-ben telepedtek le. Az ifjúság oktatásával és pasztorációval foglalkoznak. Lelkigyakorlatokat vezetnek. Irodalmi tevékenységet fejtenek ki. Címerük: a sugárzó nap mezejében az Üdvözítő jelképe (IHS.) látható. Ünnepe júl. 31.

Jéggyárak és jégárusok védőszentje: Szt. Mátyás apostol (†60 körül). A népmonda „Jégtörő Mátyásnak” nevezi. Képein vértanúságának jelvényeivel látható; vállán bárd; mellette lándzsa és kövek. Ünnepe febr. 24.

Jogászok védőszentje: Szt. Ivó hitvalló (†1303) Bretagnei jámbor szülők gyermeke, aki az egyetemen feltűnt nagy jogi készültségével. Pappá szenteltetése után azonnal egyházi vizsgálóbíró lett. A szegények, özvegyek, árvák ügyeit védte. Sok csodás cselekedet fűződik nevéhez. Ábrázolásain íróasztala mellett védi a szegények ügyeit. Ünnepe máj. 19. Védőszentjeik még: Alexandriai Szt. Katalin, Szt. Rajmond.

Jó halált kérők védőszentje: Kosztka Szt. Szaniszló (†1568). E kedves ifjú, kit jámbor életéért „kis angyalnak” neveztek, a jezsuita noviciátusban halt meg. Halála előtt Szt. Borbála két angyal kíséretében elhozta hozzá a legméltóságosabb Oltáriszentséget. Képein angyal hozza az Eucharisztiát. Ünnepe nov. 13. Védőszentjük még: Szt. István diakónus, Szt. József.

Juhászok védőszentje: Boldog János (†1460 körül). Juhászként élte le életét. Jámborságáért és tisztaságáért már kortársai is magasztalták az egyszerű juhászt. Sírját ma is sokan felkeresik francia földön. Képein juhai között áhítatos lélekkel végzi imádságát. Ünnepe jún. 24. Védőszentjeik még: Pascal a „szent juhász”, Szt. Lucius.

K

Kalaposok védőszentje: Szt. Kristóf vértanú (†350). A keresztények üldözése idején Decius pogány császár a hitéhez hű Kristófon úgy állt bosszút, hogy fejére tüzes sisakot tétetett, testét vaspadra vonatta, mely alatt tűz lobogott. Képein úgy látható, amint erős termetével egy kisdedet visz át a folyón. Ünnepe: július 25. Védőszentjeik még: Szt. Balázs, Szt. Borbála, Szt. Jakab és Fülöp apostol, Szt. Márton, Szt. Kelemen.

Kallózás védőszentje: ifj. Szt. Jakab apostol (†64). Hitéért úgy szenvedett vértanúságot, hogy a templom párkányán először kallózóbotjával fejbe verték, aztán onnan letaszították. Képein nyugodt zarándok-arccal látható, kalapjában kagylót, kezében botot tart. Ünnepe május 1. Védőszentjük még: Szt. Tibold.

Kapucinusok védőszentje: Assziszi Szt. Ferenc (†1226). Hazánkban 1674-ben telepedtek le. Lelkipásztorkodással és hitoktatással foglalkoznak. Ünnepük: okt. 4.

Kapusok (portások) védőszentje: Szt. Simon hitvalló (†1035). Szirakuzai előkelő szülők gyermeke. Bölcs nevelők mellett nagy tudásra tett szert. Szelíd és alázatos természete szerzetbe vitte. Élete vége felé – mint szigorú aszkéta – a zárdában kulcsári teendőket végzett. Képein erdei kunyhó előtt fóliánsait olvassa, mellette a szarvastehén pihen, mely tejével táplálta Ünnepe: jún. 1. Védőszentjeik még: Szt. Parthenius, Szt. Szeráf, Boldog Egyed.

Karmeliták védőszentje: Nagy Szt. Teréz (†1582). A rendet Berthold kalábriai kereszteslovag alapította. Hazánkban 1288-ban telepedtek le. Gyóntatással, hitszónoklattal és hitoktatással foglalkoznak. Ünnepük: okt. 15.

Karmelita Nővérek. Alapításuk ideje: 1891. Védőjük Jézus isteni Szíve. Hazánkban 1907-ben telepedtek le. Foglalkozásuk árva gyermekek nevelése és napközi otthonok fenntartása. Ünnepe: Jézus szentséges Szívének ünnepe.

Kaszálók, sarlózók védőszentje: Szt. Notburga szűz (†1313). Lásd Aratás.

Katolikus írók védőszentje: Szalézi Szt. Ferenc hitvalló (1567–1622). Szavojai vallásos szülők gyermeke. Sok ismeretet gyűjtött, míg pap, később püspök lett. Filotheáján kívül Levelei ismeretesek, írása közben gyakran égi segítségért esedezett. Képein átszellemült arcával gondolatokba mélyed. Jobbjában toll, baljában Filothea című műve látható. Ünnepe jan. 29. Védőszentjeik még: Szt. Pál apostol, Aquinói Szt. Tamás.

Katonák védőszentje: Szt. Sebestyén vértanú (†296). A bátor katona mintaképe, akit a keresztény hit terjesztésekor sem a nyilazás, sem a bottal való ütlegelés nem rettentett meg. Oszlophoz kötött, nyilakkal átlőtt teste a képeken felismerhető. Ünnepe jan. 20. Védők még: Szt. Márton püspök, Szt. György, Szt. Gordius százados, Loyolai Szt. Ignác, Szt. Borbála, Szt. Mihály főangyal.

Katasztermérnökök védőszentje: Szt. Tamás apostol, vértanú (†67). Tamás apostol kelet-indiai útjában a tengerparton talált hatalmas gerendát fel akarta használni templomépítésre, de ezt Sagamus király csak úgy engedte át, ha egyedül viszi a távolban levő városba. Ezt Tamás apostol könnyűszerrel megtette. Képein gyakran mérőszöggel és lándzsával ábrázolják. Ünnepe dec. 21. Védőszentjeik még: Szt. Márk, Keresztelő Szt. János, Nagy Szt. Gergely, Szt. Borbála, Szt. Lajos király, Szt. Ilona.

Kádárok, pintérek védőszentje: Szt. Barnabás apostol, vértanú (†63). „Derék férfi volt, telve Szentlélekkel és hittel.” (ApCsel 11,24). Missziós útja alkalmával kézimunkával (kádár) kereste kenyerét. Képein zarándok képében, hosszú bottal és könyvvel látható. Ünnepe jún. 11. Védőszentjeik még: Szt. Anna, Szt. József, Keresztelő Szt. János, Szt. Mária Magdolna, Szt. Patrik, Szt. Lénárd, Szt. Flórián, Szt. Orbán, Szt. István diakónus.

Kályhások védőszentje: Szt. Bonitus püspök, hitvalló (†710). A fazekasoknak és kályhásoknak azért védőjük, mert készítményeiket mindig nagy becsben tartotta. Agyagmosdó medencéje ma is látható Clermontban. Képein is ábrázolják. Ünnepe jún. 5. Védőszentjeik még: Péter és Pál apostol, Szt. Radegund, Remete Szt. Antal.

Kárpitosok védőszentje: Szt. Lajos királyi hitvalló (†1270). E szentéletű francia király templomokat, zárdákat építtetett; a híres Sorbonne-egyetem megnyitása nevéhez fűződik. Királyi palotájának kárpitosmunkái híresek voltak. Ünnepe aug. 25. Védőszentjeik még: Szt. Lukács, Assziszi Szt. Ferenc.

Kávésok, fagylaltkészítők védőszentje: IX. v. Szt. Lajos királyi hitvalló (†1270). „Poissy Lajos, Jézus alázatos katonája” (mint magát nevezte) pénteken és böjti napokon csak tejet és hűsítő italokat vett magához. Olyan képét is ismerjük, melyen a királyi trónra helyezett feszület előtt imádkozik. Ünnepe aug. 25. Védőszentjeik még: Szt. Amand, Szt. Vince, Keresztelő Szt. János.

Kefekötők védőszentje: Szt. Borbála szűz és vértanú (†306). A pogány Diozkár, Borbálának atyja, ártatlan leányát keresztény hitéért kiszolgáltatta ellenségeinek, akik sebekkel borított testét lószőringgel dörzsölték és vasfésűkkel szaggatták. Képein kehely látható a szentostyával, melyet kezében tart. Ünnepe dec. 4. Védőszentjeik még: Szt. Sebestyén, Szt. Márton, Szt. Lajos király, Szt. Lukács, Szt. Rókus, Remete Szt. Antal, Keresztelő Szt. János.

Kegyes tanítórend (Piaristák) védőszentje: Kalazanti Szt. József hitvalló (†1648). Rendalapító. Társulatát 1621-ben XV. Gergely pápa „szabályozott papok” (clerici regulares) címmel renddé emelte. A rend működése: az ifjúság nevelése, oktatása, lelkipásztorkodás. Címere: Maria Méter Theou (Mária Isten Anyja) kezdő és végső betűi felett elhelyezett keresztes korona. Hazánkban a rend 1642 óta működik. Ünnepe aug. 27.

Kelmefestők védőszentje: Szt. Simon apostol, vértanú (†70 körül). A szentiratok zelota (buzgó) néven említik. A hagyomány azt tartja, hogy az isteni Üdvözítő meghívása előtt kelmefestő volt. Képein mint zarándok mélyen elmerül az Üdvözítő tanainak olvasásában. Ünnepe okt. 28. Védőszentjeik még: Szt. Menignus, Szt. Mihály, Szt. Mór, Szt. Quirinus, Szt. Kristóf.

Kereskedők védőszentje: Alamizsnás Szt. János püspök, hitvalló (†620). Alexandriai szentéletű püspök; vagyonát a szegények között szétosztotta; egy tönkrement gazdag kereskedőt pénzzel és 20 ezer mérő gabonával ajándékozott meg. Képein is ez a jelenet látható. Ereklyéit a török császár Hunyadi Mátyásnak Budára küldötte, de 1530 óta a pozsonyi dómban őrzik. Ünnepe: jan. 23. Védőszentjeik még: Assziszi Szt. Ferenc, Szt. Márk, Szt. Dániel, Szt. Joachim.

Kereskedelmi utazók védőszentje: Boldog Nagy Károly hitvalló (†814). Német-római császár. Egész életében buzgó keresztény életet élt. Különösen nagy gondot fordított a tisztességes kereskedelem lebonyolítására és a vásárok szabályszerűségére. Képein császári köpenyben, koronával, karddal, birodalmi almával és az acheni dóm modelljével látható. Ünnepe jan. 28.

Keresztes Nővérek védőszentje: Szent András Hubert hitvalló (†1834). Alapította florentini Teodóz kapucinus atya 1844-ben. Magyarországban 1865-ben telepedtek le. Foglalkozásuk leánynevelés és szegényházakban betegápolás. Ünnepe szept. 14.

Kerékpárosok védőszentje: Szt. Kristóf vértanú (†250). A legenda szerint a kis Jézust kellett egy megáradt folyón átvinnie, azért választották az összes szállító- és forgalmi eszközök védszentjévé. Képein a kis Jézust a megáradt folyón vállán viszi át. Ünnepe jún. 25. Védőszentjük még: Szt. Zénó.

Kertészek védőszentje: Szt. Dorottya szűz, vértanú (†288). A Dioklecián-féle keresztényüldözéskor hitéért vérét ontotta. A legenda szerint, mikor a vesztőhelyen jámbor lelke felszállt az égbe, üldözőjének rózsákkal telt kosarat küldött. Képein is ez a jelenet látható. Ünnepe febr. 6. Védőszentjeik még: Szt. Genovéva, Keresztelő Szt. János, Szt. Miklós, Szt. Anna, Szt. Lőrinc, Szt. Borbála, Szt. Fiaker, Szt. Ádám, Szt. Ágnes, Szt. Bertalan, Szt. Gertrúd, Szt. Mária Magdolna, Limai Szt. Róza, Szt. Rókus.

Kesztyűsök védőszentje: Szt. Bertalan apostol, vértanú (†60). Amikor Örményország királyának öccsét megtérítette, a király annyira megharagudott Bertalanra, hogy bőrét elevenen lenyúzatta. Képein vértanúságának bizonyságául fejét kezében tartja; mellette kés és könyv látható. Ünnepe aug. 24. Védőszentjeik még: Szt. Lénárd, Szt. Mária Magdolna, Szt. Jakab.

Kéményseprők védőszentje: Szt. Flórián mártír (†304). Felső-Ausztriában született. Katona volt. A Dioklecián-féle keresztényüldözéskor hitéért vértanúhalált szenvedett. Gyermekkorában vizes vedrével egy égő házat megmentett. Képein is ez látható. Ünnepe máj. 4. Védőszentjeik még: Szt. Miklós, Szt. Borbála, Szt. Anna, Szt. Lőrinc, Szt. Antal apát, Keresztelő Szt. János.

Képkereskedők védőszentje: Assziszi Szt. Ferenc hitvalló (†1226). Megváltónk megmutatta neki sebhelyeit. E csodálatos látomás után Szt. Ferenc kezén, lábán és oldalán szintén feltűntek Krisztus Urunk szentséges sebhelyei, melyeket egészen haláláig viselt. Képei is feltüntetik a stigmatizációt. Ünnepe okt. 4. Védőszentjeik még: Szt. Lukács, Szt. János evangélista, Szt. Raymund.

Képzőművészek védőszentje: Szt. Aquila hitvalló (†70 körül). E szentéletű képzőművész itáliai házában Szt. Pál apostol is megfordult. Kortársai „képzőművész” melléknévvel illették. Ünnepe júl. 8. Védőszentjük még: Szt. Lukács.

Késesek, köszörűsök védőszentje: Keresztelő Szt. János vértanú (†30 körül). Heródiás leánya, Szalóme annyira elbűvölte táncával Heródest, Galilea fejedelmét, hogy e táncos leány kívánságára Heródes késsel levágatta Szt. János fejét. Képein Szalóme tálcán tartja a levágott fejet. Ünnepe jún. 24. Védőszentjeik még: Szt. Elek, Szt. Katalin, Szt. Pál apostol, Szt. Dénes, Szt. Eligius.

Kincstárok védőszentje: Szt. Lőrinc vértanú (†258). Valérián pogány császár kínzatások között akarta kikényszeríteni szentünktől, hol vannak elrejtve az egyházi kincsek, de Lőrinc ezeket inkább a szegények között osztotta szét, mintsem ellenségeinek szolgáltassa ki. Tüzes rostélyon szenvedett vértanúhalált. Képein is így látható. Ünnepe aug. 10. Védőszentjük még: Szt. Máté apostol.

Kocsigyárosok védőszentje: Szt. József hitvalló. Az isteni Üdvözítő nevelőatyja; mestersége ács volt. Kocsigyártók, bognárok is védőjüket tisztelik benne. Ácsműhelyben gyaluasztal mellett ábrázolják. Védőszentjük még: Szt. Mihály főangyal, Szt. Eligius, Szt. Lucia.

Kocsisok védőszentje: Szt. Fiakrius remete (†670). Írországból francia földre ment, ahol remeteéletet élt. Életéhez igen sok csodás cselekedet fűződik. Tiszteletére a bérkocsisok házaikat szobrával díszítették és képét kalapjukon viselték. Ünnepe aug. 30. Védőszentjük még: Szt. Marcell.

Kofák védőszentje: Szt. Kristóf vértanú (†250) A legenda szerint, mikor Kristóf az isteni Kisdedet a megáradt folyón átvitte, mennyei intésre botját a földbe szúrta, mire ez kivirágzott és gyümölcsöt hozott. Ünnepe jún. 25.

Koldusok védőszentje: Szt. Márton toursi püspök, hitvalló (†397). Katonáskodása idején, midőn égi jelenetre köpenyének felét egy koldusnak adta, egyúttal élelmét is megosztotta a koldussal. Gyakran képein is így látható. Ünnepe nov. 11. Védőszentjeik még: Szt. Aegidius, Szt. Benedek, Szt. Elek, Szt. Clarus, Thüringiai Szt. Erzsébet, Szt. Julianus Hospitator, Pirotti Szt. Pompilius, a koldusok atyja.

Korcsolyázók védőszentje: Szt. Kristóf vértanú (†250). A legenda szerint a kis Jézust kellett egy megáradt folyón átvinnie. Azért minden szállító és forgalmi eszköz védőszentje. Úgy ábrázolják, amint az isteni Kisdedet vállán tartja. Ünnepe jún. 25. Védőszentjük még: Hegyi Szt. Bernát, Szt. Zénó.

Kórházak, klinikák védőszentje: Istenes Szt. János hitvalló (†1550). Portugáliában született, de égi hivatását spanyol földön nyerte meg. Isteni látomásra Granadában az elhagyatott betegek gyógyítására megnyitotta kórházát. Alapított rendjének, az Irgalmas rendnek feladatává tette a betegek gondozását. Képein súlyos beteget emel karjai közé. Ünnepe márc. 8. Védőszentjeik még: Szt. Rókus, Szienai Szt. Katalin.

Kosárkötők védőszentje: Szt. Márk apostol, evangélista, vértanú (†67). Szent ereklyéit Alexandriából, hol püspök volt, 829-ben kosárban vitték Velencébe, hogy az „Adria királynőjét” a nagy veszedelemtől megmentse. Írótollal és könyvvel ábrázolják; háttérben szárnyas oroszlán látható. Ünnepe ápr. 25. Védőszentjeik még: Szt. Péter és Pál, Keresztelő Szt. János, Szt. Tamás, Szt. István vértanú, Szt. Eligius, Remete Szt. Pál.

Kovácsok védőszentje: Szt. Adorján vértanú (†290 körül). Galérius Maximus idejében ezredes volt. Jámbor nejének buzgalmán épülve, szintén megkeresztelkedett. Ezt azonban a császár nem tűrte, s ezért a hóhérok kínzások között testét vashorgokkal megszaggatták és izzó máglyán megégették. Képein egy törött lábú lovat gyógyítgat; háttérben a kovácsüllő látható. Ünnepe szept. 8. Védőszentjeik még: Szt. Péter, Szt. Borbála, Szt. Eligius, Szt. Mátyás apostol, Szt. Bernát, Keresztelő Szt. János, Szt. Péter, Szt. Vitus, Szt. Dunktán.

Kőfaragók védőszentje: Szt. Borbála szűz és vértanú (†306). Borbálát pogány atyja haragjában egy erős, bástyával körülvett várba záratta, hogy kereszténnyé ne lehessen. Egy angyal azonban csodás módon kiszabadította és megkeresztelkedett. Erre atyja elfogatta és kivégeztette. Képein bástyatorony látható. Ünnepe dec. 4. Védőszentjeik még: Szt. Tamás apostol, Szt. István diakónus, Szt. Kelemen, Keresztelő Szt. János, Szt. Dániel próféta.

Köhögésben, légcsőhurutban szenvedők pártfogója: Szt. Kventin (Quintinus) vértanú (†303 körül). Ereklyéinél a köhögésben és légcsőhurutban szenvedők gyakran visszanyerték egészségüket. Vértanúságának jeléül megláncolt kézzel és lábbal ábrázolják. Ünnepe okt. 31. Védőszentjeik még: Szt. Agatha, Szt. Anasztáz, Szt. Farkas, Szt. Walburga.

Költők védőszentje: Naziansi Szt. Gergely püspök, egyházdoktor (†390). Hittudós volt. Naziansi püspök korában 158 himnuszt és több teológiai művet írt. Képein íróasztalánál ír, feje fölött pedig galamb látható. Ünnepe máj. 9. Védőszentjeik még: Szt. Cecília, IX. Szt. Leó, Szt. Balázs, Szt. Benedek, Szt. Dávid, Nagy Szt. Gergely, Szt. Proszper.

Kőművesek védőszentje: Szt. Márk apostol, evangélista, vértanú (†67). A velencei Márk-templom kupolájának építésekor (830) egy kőműves az állványról leesett, de Szt. Márk pártfogásával halálos bajából kigyógyult. Írótollal és könyvvel ábrázolják; háttérben a szárnyas oroszlán. Ünnepe ápr. 25. Védőszentjeik még: Szt. Péter és Pál apostolok, Keresztelő Szt. János, Szt. Tamás apostol, Szt. István első vértanú, Szt. Eligius, Szt. Patrik, Remete Szt. Antal, Szt. Borbála, Szt. Simon apostol.

Könyvek és könyvtárak védőszentje: Szt. Lőrinc vértanú (†258). Róma pogány helytartója tombolt dühében, mert Lőrinc diakónustól nem tudta megszerezni az Egyház kincseit. A kínpadon és a tüzes rostélyon átélt szenvedések között meglátta az Úr angyalát, aki a vértanúság pálmáját nyújtotta feléje. E nagy mártír könnyei tapadtak a pápai könyvtár mellett épült díszes templom köveihez. Ezért választotta az Egyház Szt. Lőrincet a könyvek és könyvtárak védőszentjévé. Dalmatikában ábrázolják; jobbjában pálmaág; balja egy élére állított rostélyon nyugszik; háttérben a Vatikán könyvtára és temploma látható. Ünnepe aug. 10.

Könyvkötők védőszentje: Szt. Bertalan apostol vértanú (†60). Jámbor hagyomány szerint az apostolt elevenen megnyúzták és aztán keresztrefeszítették. A könyvkötők valószínűleg azért választották védőszentjüknek, mert eleinte csak bőrrel kötötték könyveiket. Képein fejét tenyerében tartja. Háttérben kés és könyv látható. Védőszentjeik még: Szt. Lajos király (szabadidejében könyvet kötött), Szt. János evangélista, Szt. Lukács evangélista

Könyvnyomdászok védőszentje: Aquinói Szt. Tamás hitvalló, egyházdoktor (†1274). E tudós domonkosrendi szerzetes olyan gyorsan dolgozott, hogy néha 3–4 írnoknak mondta tollba magvas gondolatait. Húsz év alatt száznál több könyvet írt. Tollal és irattekerccsel ábrázolják. Ünnepe márc. 7. Védőszentjeik még: Szt. Ágoston, Alexandriai Szt. Katalin, Szt. János evangélista, Szalézi Szt. Ferenc.

Köszvényben szenvedők pártfogója: Nagy Szt. Gergely pápa egyházdoktor (†604). Szentegyházunk tudós pápája éltesebb korában fájdalmas köszvénye miatt alig hagyta el a betegágyat. Néha képein is úgy ábrázolják, hogy kerevetére dőlve adja ki rendeleteit. Szenttéavatási jegyzőkönyv szerint több köszvényes betegen segített. Ünnepe márc. 12. Védőszentjeik még: Nérei Szt. Fülöp, Szt. Bálint, Szt. Lénárd, Szt. (podagrás) Julián, Szt. Szulpic, Szt. Leánder.

Kötelesek, kötélgyártók védőszentje: Szt. András apostol vértanú (†70). A betszaidai halász éppen elszakadt hálójának javításához szükséges fonalat fonta, mikor fülébe hatott az isteni Mester felejthetetlen hangja: „Jöjj utánam, és emberek halászává teszlek”. Ábrázolása az András (X) kereszttel történik. Ünnepe nov. 30. Védőszentjük még: Szt. Pál apostol.

Kőtörők védőszentje: Szt. István első vértanú (†37 körül). Az ősi egyház első diakónusainak feje, „Telve volt kegyelemmel és erővel és nagy csodákat művelt a nép között”. (ApCsel) Ezért a jeruzsálemi zsidók kihurcolták a városból, megkövezték és vérét ontották. Ez utóbbi jelenet látható képein. Ünnepe dec. 26.

Kötszerészek védőszentje: Szt. Kozma és Damján vértanúk (†303). E szentéletű orvosok nemcsak orvossággal, hanem kötszerekkel is ellátták betegeiket. Keresztény hitükért a vértanúság dicső pálmája lett jutalmuk. Ereklyéik 1649 óta Münchenben láthatók. Piros talárban orvosi műszerekkel ábrázolják őket. Ünnepük szept. 27. Védőszentjeik még: Szt. Lukács, Szt. Jakab, Szt. Rafael főangyal, Szt. Timót.

Kutak védőszentje: Szt. Lénárd hitvalló (†560). Franciaországi kolostorfőnök volt. A legenda szerint fiatal korában a sátorépítéshez messziről kellett neki vizet vinnie. Útközben – égi intésre – botját a földbe szúrta, és ott forrásra bukkant. Szenttéavatása óta a kutak és vízművek védőjét tisztelik benne. Ábrázolásánál a Szent Szűz előtt esedezik; háttérben látható a forrás, melyből vizét merítenek. Ünnepe nov. 6.

Kútásók védőszentje: Szt. Mamertus püspök, hitvalló (†477). Midőn Franciaországban veszedelmes tűzvész pusztított, a legenda szerint a püspök buzgó imádságára bővizű forrás fakadt, s így a tüzet elolthatták. Képein égő ház látható. Ünnepe május 11. Védőszentjük még: Szt. Flórián.

L

Lakatosok védőszentje: Szt. Péter apostol, vértanú (†67). Az isteni Mester e szavakkal nyújtotta neki a mennyország kulcsait: „Neked adom a mennyek országának kulcsait”. (Mt 16,19) Kulcsokkal ábrázolják. Védőszentjeik még: Szt. Baldomér (lakatosinas volt), Szt. Lénárd, Szt. Eligius, Szt. Bonaventura.

Lazaristák védőszentje és alapítója: Páli Szt. Vince (†1660). Társulatát 1624-ben alapította. Hazánkban 1898-ban telepedtek le. Céljuk a keresztény erények gyakorlása, lelkigyakorlatok tartása, a hívők buzgalmának ápolása. Ünnepük júl. 19.

Lámpagyárosok, lámpagyárak védőszentje: Szt. Máté evangélista, vértanú (†60 körül). A lámpagyárosok Szt. Mátét bizonyára azért választották védőjüknek, mert megörökítette az isteni Üdvözítő eme szavait: „Gyertyát nem azért gyújtanak, hogy véka alá tegyék, hanem a gyertyatartóra, hogy világítson mindazoknak, akik a házban vannak. (Mt 5,15) Ünnepe szept. 21, Védőszentjeik még: Szt. Lukács, Keresztelő Szt. János.

Látszerészek védőszentje: Szt. Hubert püspök, hitvalló (†727). A legenda szerint, midőn Hubert az erdőben vadászott, egy szarvas agancsai között fénylő kereszt tűnt fel. Püspöki ornátusban ábrázolják; háttérben a szarvas agancsai közt kereszt látható. Ünnepe nov. 3.

Lázas betegek pártfogója: Szt. Júlia mártírnő Trójában (III. sz.). Azon a helyen, hol keresztény hitéért vértanúhalált szenvedett, forrás fakadt, amelynek vizétől több lázas beteg meggyógyult. Képein kút látható, melynek vizével a lázbetegeket gyógyította. Ünnepe júl. 21. Védőszentjeik még: Szt. Gellért apát, Kosztka Szt. Szaniszló (†1568), Szt. Ulrik, Szt. Genovéva, Ferreri Szt. Vince, Páduai Szt. Antal, Szt. Medárd, Szt. Vilmos.

Lelencek, lelencházak védőszentje: Páli Szt. Vince hitvalló (†1660). Ennek az angyali lelkű szentnek legfőbb gyönyörűsége volt a szegények, lelencek, testi és lelki betegek gyámolítása. Képein missziós-papi alakja átszellemülten tekint a kezében levő keresztre; háttérben egy betegápoló apáca látható. Ünnepe júl. 19.

Léghajósok védőszentje: Szt. Kristóf vértanú (†250). Szállítóműveink védőszentje. A legenda szerint egy megáradt folyón át vállán vitte a kis Jézust. Ünnepe jún. 25. Védőszentjük még: Szt. Zénó.

Likőrgyártók védőszentje: Szt. Amand püspök, hitvalló (†679). Maastichti püspök korában megtanította híveit az üdítő és gyógyító italok készítésére és kezelésére. Sok kórházi beteget meggyógyított. Képein kezében tartja templomának modelljét; lábánál kígyó látható. Ünnepe febr. 6. Védőszentjük még: Páli Szt. Vince.

Litográfusok védőszentje: Szt. János evangélista (†100 körül). Patmosz szigeten íródiákjával másoltatta le leveleit. Festőművészeink ilyen alakban is megörökítették; háttérben a sas, mivel evangéliumának kezdetén az égbe vezet. Ünnepe dec. 27.

Lovagok védője: Szt. Mihály főangyal. Isten lovagjainak láthatatlan vezére és a túlvilág őrállója. Ábrázolásain a szárnyas főangyal az ördögöt a sziklafokról letaszítja. Ünnepe szept. 29. Védőszentjeik még: Szt. Lajos király, Szt. György, Szt. László király.

Lövészek védőszentje: Szt. Sebestyén vértanú (†298). Midőn Dioklecián pogány császár meghallotta, hogy testőrségének feje: Sebestyén keresztény, azonnal elfogatta és íjászaival egy oszlophoz köttette, ahol a rálőtt nyilak testét átlyuggatták. Sebei azonban csodálatos módon begyógyultak, mire a császár a cirkuszban agyonverette. Képein oszlophoz kötözve és nyilakkal átlőve látható. Ünnepe jan. 20.

M

Madárkereskedők védőszentje: Assziszi Szt. Ferenc hitvalló (†1226). A legenda szerint éppen egy szentbeszéd fölött elmélkedett, amikor a körülötte levő madárkák énekeltek. Ekkor Szt. Ferenc prédikált nekik s szerény beszédjét a madárkák elnémulva hallgatták. Ünnepe okt. 4. Védőszentjeik még: Szt. Krisztina, Keresztelő Szt. János.

Magyarország Patronája: a Boldogságos Szűz, akinek Szent István felajánlotta az országot. Képein a koronával ábrázolják. Ünnepe okt. 8.

Magyarország védőszentje: Szt. István király, aki Szűz Máriának ajánlotta fel az országot. Képein is ez látható. Ünnepe aug. 20. Védőszentjei még: Szt. László király, Szt. Adalbert, Kapisztrán Szt. János.

Matrózok védőszentje: Szt. Miklós püspök, hitvalló (†350 körül). A legenda szerint a veszedelembe került hajósnépnek csodás módon többször éppen a legveszedelmesebb pillanatban mutatta meg pártfogását. Gyakran horgonnyal ábrázolják. Ünnepe dec. 6. Védőszentjük még: Gonzaga Szt. Péter.

Mária Reparatrix vagy az Engesztelő Szűzanya Társasága (Örökimádás templom apácái; alapítójuk: báró Hooghvorst Viktorné) védője: a Boldogságos Szűz, a Fájdalmas Anya. Meghonosodtak hazánkban 1901-ben. Életük célja, hogy a szentségi Jézus előtt szent Anyját hódolatos imádsággal helyettesítsék és az Oltáregyesülettel karöltve, egyházi ruhák készítésében résztvegyenek. Ünnepük a Hétfájdalmú Szűz ünnepe.

Megbocsátás elősegítője: Szt. László király hitvalló (†1095). Királyi erénye a nagylelkűség, mellyel rokonának, a gonoszlelkű Salamonnak megbocsátott. Képein néha két angyal között áll; baljában bárd, jobbjában az engesztelés kelyhe. Ünnepe jún. 27. Segítőszentek még: Szt. Benedek, Kalazanti Szt. József.

Megtérők védőszentje: Szt. Klotild özvegy (†545). Királyi családból származott. Életének legnagyobb öröme az volt, hogy pogány férjét a keresztény hitre téríthette, mielőtt az az alemanok ellen vívott ütközetben meghalt. Képein királynői ruhában egy angyal kíséri; kezében 3 szál liliom. Ünnepe jún. 3.

Mellhártyagyulladásban szenvedők pártfogója: Pirrotti Szt. Pompilius hitvalló (†1756). A spanyol Tamaris városban egy mellhártyagyulladásos beteg a szentéletű Pompilius piarista pap ereklyéinek érintésétől visszanyerte egészségét. Képein egy halálos betegen segít, a háttérben az orvos elképed a csodás gyógyulás láttára. Ünnepe júl. 15. Segítőszent még: Szienai Szt. Bernardin.

Méhészek, mézeskalácsosok (bábosok) védőszentje: Szt. Ambrus (†397). Egyháztanító és püspök. A képeken méhkassal ábrázolják, mert gyermekkorában – a hagyomány szerint – alvás közben méhraj szállott arcára s mézet rakott ajakára. Ünnepe dec. 7. Védőszentjeik még: Szt. Bernát, Szt. Bálint, Szt. Mór, Szt. Genovéva, Szt. Miklós, Szt. Balázs.

Mérleggyárosok és mértékhitelesítők pártfogója Szt. Mihály főangyal, aki a jó és rossz eszményi harcában mindig az isteni igazság győzelmét veti a mérleg serpenyőjébe. Képein e szárnyas főangyalt úgy ábrázolják, hogy az igazság mérlegét tartja kezében. Ünnepe szept. 29. Védőszentjeik még: Szt. Eligius, Szt. Miklós.

Mérnökök védőszentje: Szt. Vilmos hitvalló (†812). A mérnöki tudományban jártas fejedelem volt. Kolostort építtetett s élte delelőjén kolostorba vonult. Képein az ördög sárkányalakban terül el lábainál. Ünnepe máj. 28. Védőszentjeik még: Szt. József, Szt. Tamás apostol.

Mészárosok védőszentje: Keresztelő Szt. János vértanú (†30 körül). „Bizony mondom nektek, nem támadt az asszonyok között nagyobb Keresztelő Jánosnál” (Mt 11,7). Szentünk korholta Heródiást céda életéért. Ezért e gonosz asszony bosszúból Heródest rábeszélte, hogy fejét vétesse. A galileai fejedelem erre tálban át is nyújtotta Szalómének buja tánca jutalmául egy tálban Keresztelő Szt. János fejét. Ez utóbbi jelenet képein is látható. Ünnepe jún. 24. Védőszentjeik még: Szt. Miklós, Szt. Bertalan, Szt. Borbála, Szt. Antal remete, Szt. Mátyás apostol, Szt. Adorján.

Miasszonyunkról nevezett kalocsai szegény Iskolanénék védőszentje: Fourier Szt. Péter. Hazánkban 1860-ban telepedtek le. A női ifjúság tanításával és nevelésével foglalkoznak. Ünnepe dec. 9.

Miniszteri tisztviselők védőszentje: Szt. Ivó hitvalló (†1303). Bretagnei jámbor szülők gyermekéből pap lett és zseniális jogtudós, aki az özvegyek, árvák és szegények ügyeinek nagy képzettségű védője volt a hivatalos fórumok előtt. Képein iratcsomóval terhelt asztala mellett a szegényeknek jó tanácsot ad. Ünnepe máj. 19.

Ministrálók védőszentje: Szt. Tarzicius vértanú (†257). Börtönbe zárt hittestvéreinek elvitte a szentség színébe rejtőző Urat s útközben maga is vértanúhalált halt. Mint buzgó ministrálót ábrázolják. Ünnepe aug. 15. Védőszentjeik még: Szt. Guidó, Páduai Szt. Antal.

Minoriták védőszentje: Assziszi Szt. Ferenc (†1226). A ferencesek egyik ága. Lelkipásztorkodással és tanítással foglalkoznak. Ünnepük okt. 4.

Misszionáriusok védőszentje: Xavéri Szt. Ferenc hitvalló (†1552). Spanyol földről indult el hatalmas szellemi kincsével, hogy a megalapított Jezsuita rendnek díszére váljék. E tudós jezsuita missziós működésének legszebb jutalma, hogy India és Japán apostola lett. Képein papi ruháját kibontva szíve lángol az isteni szeretettől. Ünnepe dec. 3. Védőszentjeik még: Kláver Szt. Péter, a néger misszió apostola, (†165), Kis Szt. Teréz, Szt. Lénárd.

Molnárok védőszentje: Szt. Miklós püspök, hitvalló (†350 körül). Midőn Myra városát éhínség fenyegette, e város püspöke egy gazdag szicíliai gabonakereskedőt álomképében arra kért, vigye gabonáját Myrába. E csodás álomkép után a myraiak a megőrölt gabonából elegendő kenyeret süthettek. Ünnepe dec. 6. Védőszentjeik még: Szt. Krisztina, Szt. Márton, Szt. Anna, Szt. Kelemen, Szt. János evangélista, Szt. Balázs, Szt. Katalin, Nepumoki Szt. János.

Mosónők védőszentje: Boldog Gertrúd szűz (†1297). Árpádházi Szt. Erzsébet leánya. Apáca lett. A legenda szerint az általa kimosott lepedőt láthatatlan kezek a levegőbe emelték és addig tartották, míg teljesen meg nem száradt. E jelenet képein is látható. Ünnepe aug. 13. Védőszentjeik még: Szienai Szt. Katalin, Szt. Mór, Szt. Maura.

Munkások védőszentje: Boldog Veronika szűz (†1497). Istenfélő napszámos-szülők gyermeke volt. Kezdetben a mezőn dolgozott, azután az apácazárda kertjében végzett szolgai munkát. Képein kertben látjuk, ahol térdre borulva imádkozik, mellette konyhai zöldségek láthatók. Ünnepe jan. 12. Védőszentjeik még: Szt. Tarzicius, Szt. Anna, Szt. József, Remete Szt. Pál, Szt. Bobó, Szt. Amália.

Műtárgyak kereskedőinek védőszentje: Szt. Rókus hitvalló (†1327). Gazdag család sarja. Műtárgyait egész vagyonával együtt a szegények között osztotta szét, aztán minden idejét a betegek gondozására fordította. Ünnepe aug. 16. Védőszentjük még: Szt. Lőrinc.

Művirágkészítők, -árusítók védőszentje: Szt. Fiákrius remete, hitvalló (†670). Skót királyfi; a trón helyett a remete életet választotta és magányában virágtermeléssel, kertészkedéssel foglalkozott. Képein kertben gyógynövények kapálásával foglalkozik. Ünnepe aug. 30.

N

Napszámosok védőszentje: Szt. Albert hitvalló (†1190). A legenda szerint ennek az istenfélő földmunkásnak pap hiányában egy galamb hozta el a szent ostyát, mint képein is látható. Ünnepe máj. 7. Védőszentjük még: Szt. Anna.

Nevelőnők védőszentje: Szt. Orsolya és társai szűz vértanúk (†306 körül). Britanniai keresztény jámbor királyleány, kit egy pogány herceg akart feleségül venni. A legenda elbeszélése szerint Orsolya a herceg elől atyja beleegyezésével több ezer leánytársával Rómába hajózott. Szent Péter sírjától még erősebb hittel indultak haza. Szüzességük megőrzéséért mindnyájan kardélre kerültek. Képein koronás feje a körülötte levő szüzeket széles palástjával védi. Ünnepük okt. 21.

Néger missziók védőszentje: Kláver Szt. Péter hitvalló (†1654). Jézustársasági atya. Nemcsak Karthagénának, hanem az összes néger misszióknak apostola; már halálakor „szent”-nek nevezték, mert apostoli tevékenységével 300.000 négert és rabszolgát keresztelt meg. Képein egy néger is látható. Ünnepe szept. 9.

Ny

Nyergesek védőszentje: Keresztelő Szt. János (†30 körül). A Messiás eljövetelét hirdette, öltözete teveszőrből volt, lábán sarut, ágyéka körül bőrövet viselt. Képe ismeretes. Ünnepe jún. 24. Védőszentjük még: Szt. György.

Nyomdászok védőszentje: Szalézi Szt. Ferenc hitvalló (†1622). A szavojai istenfélő szülők áldozatos készséggel iskoláztatták fiúkat, aki sok ismerettel felvértezve ment a papi pályára. Később püspök lett. Több munkát irt. Írása közben mindig égi segítségért esedezett. Képein íróasztalán Filotheája látható. Ünnepe jan. 29. Védőszentjeik még: Szt. János evangélista, Szt. Lukács evangélista, Aquinói Szt. Tamás.

O

Olajütők, olajgyárosok védőszentje: Szt. János evangélista, vértanú (†100 körül). Efezusi tartózkodása idején Domicianus pogány császár elfogatta, forró olajjal telt hordóba dobatta és mikor onnan sértetlenül kikerült, Patmosz szigetére száműzte. Képein ifjú alakban látható, a háttérben az olajos medence. Ünnepe dec. 27. Védőszentjük még: Szt. Honoratus.

Oltáregyesület védőszentje: Bayloni Szt. Pascal hitvalló (†1592). Szabad idejének legnagyobb részét a legméltóságosabb Oltáriszentség előtt töltötte. Életének legnagyobb öröme az volt, amikor egy gonoszlelkű embert a bűn és halál útjáról a szentségi Jézushoz tudott visszavezetni. Ünnepe máj. 17.

Optikusok védőszentje: Szt. Hubert püspök, hitvalló (†727). Optikusok védőjévé tette az a fénylő kereszt, mely vadászata alkalmával egy szarvas agancsai közt volt látható. Így is ábrázolják. Ünnepe nov. 3.

Órások védőszentje: Szt. Péter apostol, vértanú (†67). Az első órások műlakatosok voltak, s a lakatosok az órásokkal, mint közös céhbeliek Szt. Pétert választották védőjüknek. Kezében két kulccsal ábrázolják. Ünnepe jún. 29. Védőszentjük még: Szt. Eligius.

Orsolyarend védőszentje alapítójuk: Mericsi Szt. Angela 1535-ben. Hazánkban 1676-ban telepedtek le. Leányok nevelésével és tanításával foglalkoznak. Ünnepe jan. 27.

Orvosok védőszentje: Szt. Lukács apostol, evangélista (I. sz.). Antiochiában orvos volt. 84 éves korában vértanúhalált halt. Képein inkább az evangélistát látjuk, amint égbe tekint az Üdvözítő tanításainak megörökítéséért. Ünnepe okt. 18. Védőszentjeik még: Szt. Kozma és Damján, Szt. Pantaleon, Szt. Rafael, Szt. Rókus, Szt. Balázs, Szt. Eligius, Szt. Zenobius, Szt. Cézár (Géza), Beniti Szt. Fülöp.

Ö

Őrök védőszentje: Szt. Mihály főangyal. Az Anyaszentegyház ősidők óta fővédőjének és a másvilág őrállójának tekintette. „Mihály a paradicsom feje, akit tisztelnek az angyalok rendjei.” Ünnepe szept. 29.

Őrültek védőszentje: Szt. Bibiana szűz és vértanú (†260). Julianus apostata alatt élt. Epileptikusok és őrültek közé zárták, akiket nyájas szavaival megnyert és megnyugtatott. Képein betegei mellett látható. Ünnepe dec. 3. Védőszentek még: Szt. Remig, Szt. Egyed, Szt. Bálint, Szt. Vitus, Szt. Kristóf, Szt. Antal apát.

Ötvösök védőszentje: Szt. Eligius (Elegy) püspök, hitvalló (†659). Fiatal korában nagyon ügyes ötvös volt. Az ő kezéből került ki Szt. Dénes és Szt. Márton művészi érc síremléke. Buzgósága a papi pályán bontakozott ki. Noyoni püspöki méltósága idején sok csodás gyógyítást végzett. Képén jobbjában püspökbot, baljában két kalapács, háttérben pénzverő látható. Ünnepe dec. 1. Védőszentjük még: Szt. Lukács evangélista.

Övkészítők védőszentje: Keresztelő Szt. János vértanú (†30). Mikor a Messiás eljövetelét hirdette és az Üdvözítőt a Jordán vizében megkeresztelte, derekán bőrövet viselt. Ünnepe jún. 24. Védőszentjeik még: Szt. Agatha, Aquinói Szt. Tamás.

Özvegyek védőszentje: Szt. Zsófia vértanú (†120). Hadrián pogány császár e jámbor özvegynek három leányát keresztény hitükért kivégeztette. Néhány nap múlva e vértanúk sírjánál az édesanya is elnyerte a vértanúk koronáját. Képein a hóhér bárdja a három leánynak (Fides, Spes, Charitas) sírjára esik. Ünnepe szept. 30. Védőszentjeik még: Szt. Sophronia, Szt. Cyriaca.

P

Papírkereskedők, papírgyárosok védőszentje: Szt. János apostol, evangélista (†100 körül). Könyvvel ábrázolják; lábánál a sas nyugszik. Ünnepe dec. 27. Védőszentjeik még: Szt. Péter, Istenes Szt. János.

Paplangyárosok, paplankereskedők védőszentje: Szt. Lajos király hitvalló (†1270). Franciaországnak e szent életű királya nem zárkózhatott el az elől, hogy a királyi palota lakószobáit fejedelmi ágyneművel el ne lássa. Ábrázolása: fején királyi korona, vállán palást; kezében egy párnán Jézus töviskoronája; háttérben a királyi palota látható. Ünnepe aug. 25.

Papnövendékek védőszentje: Aquinói Szt. Tamás hitvalló (†1274). A Domonkos-rendnek e nagy fiát és dicsőségét, aki hatalmas teológiai tudásáért egyházdoktori címet kapott, XIII. Leó pápa 1879-ben a katolikus iskolák égi védőjévé tette. Képein Domonkos-rendi öltözetben látható, jobbja irattekercset, balja tollat tart. Ünnepe márc. 7. Védőszentjeik még: Szt. Pál, Szt. János, Szt. Ágoston.

Papok védőszentje: Nepomuki Szt. János vértanú (†1383). A papi hivatásnak gyönyörű példáját mutatta e nagy vértanú, aki életét adta a gyónási titok pecsétjének sértetlenségéért. Egyik ábrázolása, amint a gyónási titok megtartásáért a hídról a Moldva folyóba dobják. Ünnepe máj. 16. Továbbá: Vianney Szt. János, Mária hitvalló (†1859). Egyszerű falusi jámbor fiúból lett az a híres arsi plébános, aki szavával és tetteivel arra lett érdemes, hogy 400 püspök kérte boldoggá avatását. Szent élete és csodás cselekedetei 1929-ben biztosították számára a szenttéavatás dicsőségét. Mellképét borostyánkoszorú övezi. Jobbról Jézus szíve, balról feszület látható. Ünnepe aug. 9. Védőszentjeik még: Aranyszájú Szt. János, Borromei Szt. Károly, Szt. Ivó, Paulai Szt. Vince.

Paszományosok védőszentje: Assziszi Szt. Ferenc hitvalló (†1226). A gazdag posztókereskedő fia egy ideig szintén posztókereskedő segéd volt, de az Isten arra rendelte, hogy a ferencesek (franciskánusok) alapítója legyen. Képein kiterjesztett tenyerein a stigmák láthatók. Ünnepe okt. 4. Védőszentjeik még: Szt. Lukács apostol, IX. Szt. Lajos király, Nagy Szt. Teréz.

Páli Szent Vincéről nevezett szatmári irgalmas nővérek védőszentje alapítójuk: Páli Szt. Vince. Hazánkban 1842-ben telepedtek meg. Foglalkozásuk leányok tanítása, nevelése; kórházak, szegényházak gondozása; háztartásvezetés. Ünnepük júl. 19.

Pálosok védőszentje: Remete Szt. Pál (†340 körül). Az egyetlen magyar eredetű férfi szerzet. Alapította boldog Özséb, esztergomi kanonok a XIII. században. Lelkipásztorkodással és hitoktatással foglalkoznak. Ünnepük jan. 15.

Pályaválasztás előtt állók pártfogója: Kosztka Szt. Szaniszló hitvalló (†1568). Példásan megmutatta, hogy a Szűzanyához intézett kitartó fohászunkra megtaláljuk azt a pályát, mely jövő boldogulásunkhoz vezet. Szt. Szaniszló gyakran mondogatta, hogy a Boldogságos Szűz segít! Képein térden állva fogadja az angyal által hozott Eucharisztiát. Ünnepe nov. 13. Segítőszentek még: Szt. Teodóz, Szt. Miklós, Szt. Borbála.

Pásztorok védőszentje: Szt. Vendel apát, hitvalló, (†617). Ír királygyermek; a trón helyett a remete életet választotta. Trierben egy gazdánál sertéseket, részint szarvasmarhákat, juhokat őrzött. Képein is így látható. Élete végén kolostorba vonult és ennek kormányzója lett. Ünnepe okt. 20. Védőszentjeik még: Szt. Egyed, Szt. Genovéva, ifj. Szt. Benedek, Szt. Agatha.

Pázmány Egyesület (1898-ban alakult) védőszentje: Szalézi Szt. Ferenc. Célja a katolikus írók és hírlapírók erkölcsi és anyagi érdekeinek védelme és előmozdítása, az Egyház és egyházi személyek ellen űzött támadások és rágalmak megcáfolása, helyreigazítása. Ünnepe jan. 29.

Pecsenyesütők védőszentje: Szt. Lőrinc vértanú (†253). Az Egyház e nagy diakónusát a pogány Róma kormányzója tüzes rostélyra vetette, mert a templom kincseit nem szolgáltatta ki. Képein is a rostély látható. Ünnepe aug. 10.

Pest város védőszentje: Szt. Rókus hitvalló (†1327) és Szt. Rozália. Pest városát 1711-ben irtózatos „dögvész tizedelte”. E két nagy szent tiszteletére böjttel összekötött több napos engesztelő ájtatosságot végzett a lakosság. A dögvész megszűnt. Szent Rókus ünnepe aug. 16., Szt. Rozáliáé szept. 4.

Pékek védőszentje: Szt. Miklós püspök, hitvalló (†350 körül). Egy gazdag szicíliai gabonakereskedőnek álmában Szt. Miklós azt ajánlotta, hogy vigyen gabonát Myra városba, mert a lakókat éhínség fenyegeti. A kereskedő az álomkép után mihamar elegendő kenyérhez juttatta Myra várost. Képein az útra készülő vitorlásevezős hajót megáldja. Ünnepe dec. 6. Védőszentjeik még: Szt. Pál püspök, Szt. Lőrinc, Szt. Vilmos, Szt. Mihály főangyal, Szt. Erzsébet.

Pénzintézetek, pénztárak védőszentje: Szt. Máté apostol, evangélista, vértanú (†60 körül). Apostoli működése előtt vámos volt. Erszénnyel is ábrázolják, mert a rómaiak részére vámot és adót szedett. Ünnepe szept. 21. Védőszentjeik még: Szt. Péter és Pál, Szt. Márk, Szt. Lőrinc.

Pénzügyőrök (lásd fináncok).

Pénzverők védőszentje: Szt. Eligius püspök, hitvalló (†659). Papi pályára lépése előtt kézművességgel foglalkozott. Ügyességéért állami pénzverő lett. A művészek püspöki talárban ábrázolják; jobbjában két kalapácsot tart, baljával magához szorítja a püspöki botot. Háttérben a pénzverő műhely látható. Ünnepe dec. 1.

Pincemesterek védőszentje: Szt. Vince vértanú (†304). A Dioklecián-féle keresztényüldözés sem fenyegetéssel, sem bántalmazással nem tudta a hitében erős spanyol diakónust megingatni. Először a szőlőművesek kapájával ütlegelték, azután cserépdarabokkal megrakott börtönbe vetették, végül tüzes rostélyra fektették. Képein diakónus ornátusban szelíd arca bizalommal tekint előre, baljában könyv van; jobbját dalmatikájának mellrészén nyugtatja. Ünnepe jan. 22. Védőszentjeik még: Szt. Márton, Szt. Lubin, Szt. Miklós, Szt. Amand, Szt. Orbán, Keresztelő Szt. János, Szt. Antonin.

Pincérek és pincérnők védőszentje: Szt. Márta, Mária Magdolna és Lázár testvére (†80 körül). Mikor Jézus bement Márta házába, ennek nővére: Mária az Úr lábainál hallgatta igéit, Márta pedig sürgött-forgott a sok házi dologban. Képein dolgozó ruhában, összetett kézzel, térden állva imádja a nyitott könyv felett elhelyezett Megváltót (Lk 10,40). Ünnepe júl. 29.

Plébánosok védőszentje: Vianney Szt. János Mária hitvalló (†1859). Arsi plébános volt s jámbor életével és fáradhatatlan tevékenységével megnyerte hívei szívét. 1929-ben nyerte el a mennyei dicsőség fényes koszorúját. Ünnepe aug. 9. Védőszentjük még: Szt. Ivó.

Politikusok (képviselők) védőszentje: IX. v. Szt. Lajos király hitvalló (†1270). Mély vallásossága késztette arra, hogy országa jogainak féltékeny őre és védője legyen. Ünnepe aug. 25.

Postások pártfogója: Szt. Gábor főangyal, aki hírül vitte a Boldogságos Szűznek, hogy a Szentlélek ereje által az isteni Gyermek édesanyja lesz. Ünnepe márc. 25. Védőszentjük még: Szt. Adrián vértanú.

Posztógyárak, posztókereskedők védőszentje: Assziszi Szt. Ferenc hitvalló (†1226). Atyja gazdag posztókereskedő volt, fiát is posztókereskedőnek akarta nevelni, de az Úr álmában megjelent és szolgájává szegődtette. Így lett a franciskánus rend alapítója. Képein stigmatizált franciskánus alakja mögött kocsira posztócsomagokat raknak. Ünnepe okt. 4. Védőszentjeik még: Szt. Marcell, Szt. Szevér, Szt. Sebestyén, Szt. Borbála, Szt. Mihály főangyal, Szt. Orsolya, Szt. Miklós.

Premontrei kanonokrend védőszentje: Szt. Norbert hitvalló (†1134). Rendjét 1120-ban alapította. Magyarországon 1130-ban telepedtek le. Az ifjúság tanításával, nevelésével és lelkészkedéssel foglalkoznak. Címerükben hármas halmon a kereszt látható. Ünnepe jún. 6.

Puskaművesek védőszentje: Szt. Sebestyén vértanú (†296). A bátor katona mintaképe, akit a keresztény hit terjesztésekor sem nyilazás, sem bottal való ütlegelés nem rettentett meg. Oszlophoz kötött és nyilakkal sebzett testtel ábrázolják. Ünnepe jan. 20. Védőszentjeik még: Szt. Márton, Szt. György, Szt. Gordius százados, Loyolai Szt. Ignác.

R

Rabszolgák védőszentje: Kláver Szt. Péter hitvalló (†1654). Isten különös kegyelme lelkesítette, amikor a néger rabszolgákat kiváltatta, tanította, megkeresztelte és emberséges életre nevelte. Képein rendesen néger áll mellette. Ünnepe szept. 8.

Ragályos betegség ellen Szt. Rókus hitvalló (†1327) közbenjárását kérik. Vándorútjának legtöbb állomásán ápolta a ragályos betegeket, míg ő maga is megbetegedett. Nehogy a fertőző bajt terjessze, a városon kívül egy elhanyagolt kunyhóba húzta meg magát, ahol gyógyulást talált. Képein ifjú vándor a Megváltó előtt imádkozik; mellette imakönyve és kutyája. Vállára hajlik vándorbotja, melynek felső végére kobakja van erősítve. Ünnepe aug. 16. Védőszentek még: Szt. Antal, Szt. Erasmus, Szt. Remig, Szt. Lucia, Szt. Genovéva.

Rádió védőjévé XII. Pius pápa Szt. Mihály főangyalt tette. Képein páncéllal övezve látható, jobbjában kard, baljában pajzs; lábával a tüzet lehelő ördögöt a szikláról letaszítja. Ünnepe szept. 29.

Rákos betegségben szenvedők pártfogója: Szt. Fiakrius remete, hitvalló (†670). Írlandból Franciaországba ment, hogy égi intésre betegek gyógyítására szentelje életét. Remete életét gyógynövények termelésére fordította, s ezekkel több rákos betegen segített. Kerti kapával és ásóval ábrázolják; háttérben kápolnája. Ünnepe aug. 30. Segítőszentek még: Szt. Egyed, Szt. Adelgund, Szt. Beatus.

Rendőrség védőszentje: Szt. Szeverin (Szörény) remete, hitvalló (†482). A népvándorláskor jött Ausztria (Noricum) területére; ott a pusztítás után „angyalként” fogadták, mert nemcsak a bűnös lelkeket mentette meg, hanem a nyomorgókat is. Az uzsorát lelkes prédikációival megszüntette. Hosszú talárban ábrázolják; körülötte a szegény, nyomorgó tömeg látható. Ünnepe jan. 8.

Repülők (pilóták) védőszentje: Borostyános Szt. Szűz. Ünnepe szept. 8. Védőszentjük még: Szt. Kristóf.

Reumában szenvedők pártfogója: Szt. Theodoricus (Tibold) apát (†553). Halála után „Theodoricus”-nak nevezték el azt a forrást, amely az ő szülőföldjén, Franciaországban fakadt, és amelynek vizével sok reumás beteget meggyógyított. Képén karjánál fogva vezeti a reumás beteget a forráshoz. Ünnepe júl. 1. Segítőszentek még: Szt. Mór, Szt. Burkhard, Szt. Domonkos.

Révészek védőszentje: Szt. Miklós püspök, hitvalló (†350). A jótékonyságáról ismert Szt. Miklós püspök a viharos tengeren veszélyesen hányódó hajósokat szerencsésen a révpartra juttatta. Képein áldást ad a vitorlás hajóra. Ünnepe dec. 6. Védőszentjeik még: Szt. Márton, Szt. Kristóf, Szt. Noé.

Rézművesek, rézöntők védőszentje: Szt. Mór apát, hitvalló (†584). Buzgó bencés, a franciákat és a belgákat megtanította a földművelésre és az iparra. Könyvvel és kereszttel ábrázolják. Háttérben Piacid testvérét a vízből húzza ki. Ünnepe jan. 15. Védőszentjeik még: Szt. Kilián, Szt. Lénárd, Keresztelő Szt. János, Szt. Benedek, Szt. Elek, Szt. Borbála, Szt. Eligius.

S

Sajtó védőszentje: Szalézi Szt. Ferenc hitvalló (†1622). Szavojai vallásos szülők gyermeke. Sok hasznos ismeretet gyűjtött, míg pap, később püspök lett. Filotheáján kívül Levelei ismeretesek. Bár könnyen írt, munkája közben gyakran égi segítségért esedezett. Képein íróasztala előtt Filothea című munkáját írja. Ünnepe jan. 29. Védőszentjei még: Szt. Pál apostol, Aquinói Szt. Tamás.

Sajtosok védőszentje: Szt. Lúcius (Ugozó) vértanú (†1000). A Como-tó partján juhász volt és mint ilyen sajtkészítéssel foglalkozott. Szegényes keresetéből a szegényeknek is juttatott. Jámbor életéért a vidéken ma is nagy tiszteletben áll. Képén juhai között látjuk. Ünnepe júl. 12. Védőszentjük még: Szt. Mihály főangyal.

Sáfárok védőszentje: Szt. Lőrinc vértanú (†258). Az Egyház kincseit inkább a szegények, az özvegyek és árvák közt osztotta szét, mintsem azokat a pogány császárnak adja. S mikor a császár a kincseket kérte, Lőrinc rámutatott védettjeire: „Itt vannak, örök kincsek! Bajos dolog elrabolni őket!” Úgy is ábrázolják, amint a szegények között osztja a pénzt. Ünnepe aug. 10.

Sánták védőszentje: Szt. Bonitus (†710). Már életében „szent” névvel illették. Közbenjárására bénák és sánták visszanyerték egészségüket. Képein is látható, amint egy vak, béna asszonyt meggyógyít. Ünnepe jan. 15. Védőszentjeik még: Szt. István magyar király, Boldog Ágnes, III. Béla király nővére.

Sárgaságban szenvedők pártfogója: Szt. Odilo apát (†1048). E szentéletű clunyi bencés apát volt meghonosítója a Mindenszentek ünnepének. Zárdájának volt egy miseruhája, melynek megérintésére a sárgaságban szenvedő betegek visszanyerték egészségüket. Apáti ornátusban ábrázolják; a háttérben az angyal egy lelket emel ki a tisztítótűzből. Ünnepe jan. 1. Segítő szent még: Szt. Albert.

Sebészek védőszentje: Szt. Lukács evangélista, vértanú (†70 körül). Mielőtt az isteni Mester tanítványa lett, orvos volt. Ünnepe okt. 18. Védőszentjeik még: Szt. Rókus, Istenes Szt. János, Keresztelő Szt. János, Szt. Kozma és Damján, Szt. Agatha.

Sekrestyések védőszentje: Szt. Guidó hitvalló (†1012). A belgáknak e kedvelt szentje életében legfőbb örömét abban lelte, hogy az „örök Bíró” házát szolgálja, s a szegényeket, és betegeket gyámolítsa. Képein imádkozó remete alakban látjuk. Ünnepe szept. 14.

Selyemgyárosok, selyemszövők védőszentje: IX. v. Szt. Lajos királyi hitvalló (†1270). Lakását egyedül fejedelmi állásáért rendezte be fényesen, mert saját személyét csak Szt. Ferenc harmadrendjébe tartotta illőnek. Ábrázolják királyi öltözetben remete palásttal. Kezében egy kis vánkos, melyen Jézus töviskoronája látható. Ünnepe aug. 25.

Sertéskereskedők védőszentje: Szt. Antal apát, hitvalló (†356). Nagy vagyonát, hatalmas sertésállományát a szegények között szétosztotta, aztán kolostorba vonult, hol önmagát sanyargatva olvasott és tanult. Följegyzése szerint legboldogabb napjai a remetebarlangban voltak. Képein a feszület előtt térdel; előtte a kinyitott Szentírás, háttérben az imaórát jelző kis harang és a sertés. Ünnepe jan. 17.

Sérvesek védőszentje: Szt. Konrád (piacenzai) hitvalló (†1351). A tiszta lelkiismeretnek és a becsületes gondolkodásnak példaképe; nagy vagyonától megválva, remeteként egyedül Istennek akart szolgálni. Sok sérves beteget meggyógyított. Franciskánus talárban ábrázolják, mellette egy kis madárka. Ünnepe febr. 19. Védőszentjeik még: Szt. Albert, Szt. Peregrin, Szt. Illés próféta.

Síelők védőszentje: Hegyi Szt. Bernát hitvalló (†1008). A hegyi sportolók s a hegymászók patrónusa. Több síelőt veszedelmes helyzetében megmentett. Képein éber kutyáival a havas hegyfokon áll. Ünnepe jún. 16. Védőszentjeik még: Szt. Kristóf, Szt. Petronella.

Sírásók védőszentje: Arimateai Szt. József hitvalló (†I. sz.). Az isteni Megváltó holttestét Szt. Nikodémus segítségével levette a keresztfáról és a maga számára készített új sírboltba temette. Nevére temetkező egyletek alakultak. Úgy ábrázolják, amint Megváltónk szent testét a keresztről leemeli. Ünnepe márc. 17. Védőszentjeik még: Szt. Lázár, Szt. Rókus, Szt. Tóbiás, Szt. Borbála.

Sörfőzők, -gyárak, -munkások védőszentje: Szt. Flórián mártír (†304). A felső-ausztriai Lorckban született. Katonáskodása idején dühöngő keresztényüldözés áldozata lett. Tüzet oltó vizes csöbörrel ábrázolják, mert gyermekkorában egy égő házat eloltott. Minthogy 1690-ben a Serfőző Céhek a sok tűzeset miatt nagyon megkárosodtak, Flóriánt választották védőszentjüknek. Ünnepe máj. 4. Védőszentjeik még: Szt. Dorottya, Szt. Miklós, Szt. Medárd, Szt. Adorján, Szt. Ágoston, Szt. Bonifác, Szt. Amand.

Süketek pártfogója: Beverley Szt. János püspök, hitvalló (†721). Az oxfordi főiskolának első doktora volt. A bencés kolostorból a püspöki, majd érseki székbe jutott. Szenttéavatási jegyzőkönyve tanúsága szerint sírjánál néhány süket visszanyerte hallóképességét. Ünnepe okt. 25. Segítőszentek még: Szt. Pál apostol, Szt. Aurél.

Sütők védőszentje: Szt. Pál püspök (†648). Francia földről német bencés kolostorba vonult, ahol a zárdái kenyérsütést irányította. Életének második felében jámborságával és nagy tudásával a verduni püspöki széket nyerte el. Püspöki ornátusban ábrázolják; háttérben sütőkemence látható. Ünnepe febr. 8. Védőszentjeik még: Szt. Lőrinc, Szt. Miklós, Szt. Vilmos, Szt. Honorat, Szt. Mihály főangyal.

Sz

Szabók védőszentje: Szt. Márton püspök, hitvalló (†397). A franciák és a magyarok tisztelik legjobban. Születési helye Pannoniában, Sabaria Sicca (Szombathely?). Pogány atyja a katonai pályára adta, de egy csodás jelenet után, mikor égi szózatra köpenyét egy szegénnyel megosztotta, keresztény, sőt pap lett. Toursban áldásosan töltötte be a püspöki széket. Ábrázolása: fehér lovon ül, mint vitéz katona, s köpenyének felét levágja a szegény részére. Ünnepe nov. 11. Védőszentjeik még: Szt. Anna (női szabóké), Assziszi Szt. Ferenc, Keresztelő Szt. János, Szt. Domonkos, Szt. Bonifác, Szt. Bertalan, Szt. Mór, Szt. Ádám, Szt. Miklós, Szt. Lucia, Szt. István.

Szakácsok védőszentje: Szt. Lőrinc vértanú (†258). Az egyházi kincsek hűséges sáfárját Róma prefektusa tüzes rostélyra fektette, melyről – a legenda szerint – így szólt a prefektusnak: „Most már megfordíthatnál; ez az oldalam eléggé megsült; akár ehetsz is belőle”. Drága ereklyéi Róma egyik főtemplomában láthatók. Rostélyon fekvő helyzetben ábrázolják. Ünnepe aug. 10. Védőszentjeik még: Bayloni Szt. Pascal, Szt. Lőrinc, Szt. Borbála, Szt. Márta.

Szalézi Szent Ferenc Társasága (Szaléziánusok). Védőszentje: Szalézi Szt. Ferenc. Alapítója Szt. Boszkó János (†1888). Magyarországon 1913-ban telepedtek le. Neveléssel, oktatással foglalkoznak. Ünnepe jan. 29.

Szanatóriumok védőszentje: Istenes Szt. János hitvalló (†1550). Portugáliában született, de égi hivatását spanyol földön nyerte. Isteni látomásra Granadában az elhagyott betegek gyógyítására megnyitotta kórházát. Alapított rendje: az Irgalmasrend betegápolással foglalkozik. Legtetszetősebb ábrázolása az, amelyen egy súlyos beteget emel fel karjai közé. Ünnepe márc. 8. Védőszentjeik még: Szt. Rókus, Szienai Szt. Katalin.

Szappanfőzők, szappangyárosok védőszentje: Szt. Balázs püspök vértanú (†316). Licinius pogány császár felhatalmazta Sebaste város kormányzóját, hogy Balázs püspököt rendíthetetlen hitéért börtönöztesse be. A börtönben jámbor asszonyoktól kapott faggyúból mártott gyertyát, hogy ájtatosságát elvégezhesse. Minthogy a börtönben is állhatatos maradt, a pogány kormányzó a püspök bőrét vasgerebennel lenyúzatta. Úgy is ábrázolják, hogy kezében egy égő faggyúgyertyát tart. Ünnepe febr. 3.

Szállodák védőszentje: Szt. Márton püspök, hitvalló (†397). Jótékonyságáról ismert szent toursi püspök korában nem akart puha ágyban feküdni, hogy testét el ne kényeztesse, de környezetétől ezt nem kívánta meg. Képein Krisztus Urunk koldusköpenyben megjelenik neki. Ünnepe nov. 11. Védőszentjeik még: Szt. Julianus Hospitator, Szt. Ábrahám, Három királyok, Szt. Márta, Keresztelő Szt. János.

Szatócsok védője: Szt. Mihály főangyal. Az Anyaszentegyház fővédőjét a szatócsok is patrónusuknak választották, mint aki a másvilágon e földi élet jó és rossz cselekedeteiért lelkünket mérlegeli. Gyakran mérleggel is ábrázolják. Ünnepe szept. 29. Védőszentjeik még: Szt. Miklós, Szt. Kozma és Damján, Szt. Jakab.

Száműzöttek védőszentje: Szt. József, mivel a kisded Jézussal és Szűz Anyjával az egyiptomi száműzetés hosszú útját megtette. Képei a Szent Család Egyiptomba való menekülését ábrázolják. Ünnepe márc. 19.

Szárazság idején Szt. Genovéva szűz (†512) pártfogását kérik. Franciaországnak ez a nagy szentje szárazság alkalmával többször áldásos esőt esdett le az égből. Ábrázolása: egy vak nőt gyógyít meg a nanterrei kútból merített vízzel. Ünnepe jan. 3. Segítőszentek még: Szt. Medárd, Szt. Benno, Szt. Flórián, Klimakus Szt. János, Szt. Illés.

Szegények védőszentje: Assziszi Szt. Ferenc hitvalló (†1226). Gazdagságtól megválva a szent szegénységet vállalta. Képein a stigmatizált szent a szegényeknek kenyeret oszt. Ünnepe okt. 4. Védőszentjeik még: Páduai Szt. Antal, Szt. Lucia.

Szegkovácsok védőszentje: Szt. Ilona özvegy (†326). Nagy Konstantin anyja különös gondot fordított az isteni Megváltó szenvedési helyének megszentelésére. Krisztus Urunk keresztjét és szegeit egy kiszáradt víztartó medencében megtalálta, ezért a szegkovácsok védője lett. Képein e jámbor császárné áhítatos szemmel néz az ég felé; baljában a Megváltó kis keresztje; háttérben a Golgota látható. Ünnepe aug. 18. Védőszentjük még: Szt. Apollinár.

Szembetegek védőszentje: Szt. Lucia szűz, vértanú (†303). Szirakuza védőszentje a házasélet helyett a szüzességet választotta. Az az ifjú, aki Lucia kezét szerette volna elnyerni, bosszúból keresztény hitéért bevádolta a pogány császárnál, aki szemét kiszúratta, torkát pedig kettévágatta. Képein egyik kezében szemeit egy tányérban tartja, a másikban pedig azt a tűt, mellyel mártírhalált halt. Ünnepe dec. 13.

Szemináriumok védőszentje: Borromei Szt. Károly püspök, hitvalló (†1584). Nemcsak Milano városának, hanem az egész keresztény világnak nagy szentje; legfőbb gondját a fiatal papoknak Krisztus szíve szerint való nevelésére fordította. Ő volt az első, aki papnevelő intézeteket létesített. Képein bíborosi ornátusban áhítattal néz a jobbjában tartott feszületre. Ünnepe nov. 4.

Szent Vince Társaság védőszentje: Páli Szt. Vince. A magyar alakulás 1861-ben történt. Célja az irgalmasság minden nemének gyakorlása; a szegény vagy szemérmes családok támogatása. Ünnepe júl. 19.

Szervitarend védőszentje és alapítója hét remete: Szt. Bonfilius, Szt. Bonajuncta, Szt. Amadé, Szt. Manettus, Szt. Sosteneus, Szt. Hugó, Szt. Elek 1233-ban. Hazánkban 1690-ben telepedtek le. Hivatásuk a Boldogságos Szűz Mária tiszteletének terjesztése a lelki pásztorkodás keretében. Ünnepük febr. 12.

Szervita Nővérek (apácák) védője a Boldogságos Szűz. Alapította: P. Marchi M. Cyrill 1922. Hazánkban 1922 óta működnek. A kongregáció célja: Szűz Anya tiszteletének terjesztésén kívül a züllés veszélyének kitett fiatalkorú leányok nevelése és tanítása. Ünnepük febr. 12. (Szervitarend hét alapítójának napja.)

Szédülésben, szélhűdésben szenvedők pártfogója: Szt. Klotild özvegy, hitvalló (†545). A legenda szerint férje halála után Toursban egy szélhűdéses beteget a helyi forrásvízben megmosdatott, mire az visszanyerte egészségét. Mártírkoronás fővel ábrázolják, amint a Szent Szűz karján levő Jézusra tekint. Ünnepe jún. 3. Segítőszentek még: Avellinói Szt. András, Szt. Farkas.

Szénégetők, szénbányák védőszentje: Szt. Tibold remete (†1066). Grófi család sarja. Ájtatos lelkülete a magányt kereste. Barátjával a pettingeni erdő elhagyott kunyhójában szénégetéssel kereste meg kenyerét. Élete végén zárdába vonult. Képein az erdei kápolna előtt imádkozik. Ünnepe júl. 1. Védőszentjeik még: Szt. Lőrinc, Szt. Sándor, Szt. Lajos, Szt. Lénárd.

Szíjgyártók védőszentje: Keresztelő Szt. János vértanú (†30 körül). A Messiás eljövetelét hirdette a pusztában, öltözete teveszőrből volt; lábán sarut, ágyéka körül bőrövet viselt. Legismertebb ábrázolása: Jézust a Jordán vizében megkereszteli. Ünnepe jún. 24. Védőszentjeik még: Szt. Eligius, Szt. Crispin, Szt. György, Szt. Lucia, Szt. Pál.

Színművészek védőszentje: Szt. Geláz vértanú (†297). Föníciai színész korában kezdetben gúnyolta a keresztényeket, később az isteni kegyelem annyira áthatotta, hogy kereszténnyé lett, sőt hitéért vértanúhalált halt. Mártírkoronás képének hátterében színpad látható. Ünnepe febr. 27. Védőszentjeik még: Szt. Pelágia (színésznő volt), Szt. Vitus, Szt. Ardalion.

Szitakészítők védőszentje: Szt. Borbála szűz, vértanú (†306). Marcián, a pogány római helytartó, mikor már semmiképpen sem tudta Borbálát a keresztény hittől eltéríteni, megvesszőztette, véresre verette, vérző sebeit pedig durva lószőringgel dörzsöltette. Ezután börtönbe vettette. Ott mennyei fény közepette megjelent neki az Úr Jézus és ujja érintésével sebeit meggyógyította. Ez utóbbi jelenet képein is látható. Ünnepe dec. 4.

Szobafestők és mázolok védőszentje: Szt. Lukács apostol, evangélista (†70 körül). Gazdag és előkelő szülei nemcsak az orvosi pályára képesítették, hanem a képzőművészet iránt megnyilvánult hajlamát is fejlesztették. Művei közül a legenda szerint kettő maradt reánk (a censtochovai és a római Sancta Maria Maggiore madonna). Képein írótábla és íróvessző látható; háttérben tulok és festő eszközök. Ünnepe okt. 18. Védőszentjeik még: Szt. Simon apostol, Szt. Kristóf, Assziszi Szt. Ferenc.

Szociális Missziótársulat védőszentje: Szt. Benedek apát, hitvalló (†543). Működési köre: liturgikus apostolság, szociális munkásság és katolikus nőmozgalom. Ünnepe márc. 21.

Szociális Testvérek Társasága védőszentje: Szt. Benedek apát. Ünnepe márc. 21. A Társaság foglalkozása a gyermek-, nő- és családvédelem.

Szobrászok védőszentje: Szt. Lukács apostol, evangélista (†70 körül). Hivatására nézve orvos. Széleskörű műveltségével a képzőművészetnek (szobrászatnak) is pártfogója. Mivel evangéliumát Zakariás áldozatával kezdi, ezért tulok mellett ábrázolják. Ünnepe okt. 18. Védőszentjeik még: Szt. Borbála, Szt. János evangélista, Páduai Szt. Antal, Szt. Márton.

Szolgák védőszentje: Szt. Guidó hitvalló (†1012). Belgiumban ma is tisztelik nemcsak azért, mert az Eucharisztia imádásában fáradhatatlan volt, hanem azért is, mert az „örök Bíró” házát gondosan őrizte és példás rendben tartotta. Zarándokruhában ábrázolják; a háttérben nyitott templomajtó látható. Ünnepe szept. 12. Védőszentjeik még: Szt. Ivó, Szt. Anna, Szt. Marcell.

Szolgálók védőszentje: Szt. Zita szűz (†1278). Jámbor életét egy gazdag olasz családnál, mint szolgálóleány töltötte. Életéhez számos csoda fűződik. Képein egy kútnál álló szolgálóleány korsóval látható. Ünnepe ápr. 20. Védőszentjeik még: Szt. Márta, Szt. Anna, Szt. Krisztina, Szt. Blandina, Szt. Notburga, Szt. Szerafin.

Szónokok védőszentje: Alexandriai Szt. Katalin szűz és vértanú (†307). Nagy tudása és ékesszólása 50 pogány bölccsel szemben megvédte a keresztény hit igazságait. Képein a pogány bölcsekkel vitatkozik. Ünnepe nov. 25. Védőszentjük még: Szt. Ivó.

Szőlőhegyek (szőlőskertek) védőszentje: Szt. Orbán pápa, vértanú (†230). A keresztények üldözésekor mártírhalált szenvedett. Szőlőfürttel ábrázolják, mert régi megfigyelés szerint május végén (25.), Orbán-nap körül szokott az utolsó tavaszi fagy jönni, mely a legveszedelmesebb a virágzásban levő szőlőkre. Ünnepe máj. 25. Védőszentek még: Szt. Vince, Keresztelő Szt. János, Szt. Antonia, Szt. Donát a budai hegyvidéken.

Szőlőművesek védőszentje: Szt. Vince vértanú (†904). A jámbor spanyol szerpapot a Dioklecián-féle keresztényüldözés nem tudta hitében megingatni. Először a szőlőművesek kapájával ütlegelték, aztán cserépdarabokkal megrakott börtönbe zárták, majd tüzes rostélyra fektették. Ünnepe jan. 22. Védőszentjeik még: Szt. Márton, Szt. Orbán, Keresztelő Szt. János, Szt. Miklós, Szt. Antonin, Szt. Donát (Buda vidékén).

Szőnyegszövők, szőnyeggyárak, szőnyegkereskedők védőszentje: Szt. Pál apostol (†67). Szt. Pál apostol sátorponyva-készítő, szövőmester volt. Ünnepe jún. 30.

Szűcsök védőszentje: Keresztelő Szt. János vértanú (†30 körül). A Messiás eljövetelét hirdette a pusztában. Öltözete teveszőrből volt; lábán sarut, ágyéka körül bőrövet viselt. Így ábrázolják. Ünnepe jún. 24. Védőszentjeik még: Napkeleti bölcsek, Szt. Hubert, Szt. Borbála.

Szülésznők, bábák védőszentje: Szt. Kozma és Damján vértanúk (†303). Mint orvosok, számos esetben segítségére voltak a nehezen szülő anyáknak. Hitükért a Dioklecián-féle keresztényüldözéskor vértanúhalált szenvedtek. Ereklyéik 1649 óta Münchenben láthatók. Képeiken egyik áll, másik ül a beteg mellett, a háttérben az orvosi tégelyek. Ünnepük szept. 27. Védőszentjeik még: Szt. Emerencia, Szt. Anna.

Szülőnők védőszentje: Szt. Lénárd hitvalló (†560). Nemesi frank család sarja. Kolostori szent életét számos csoda kísérte. Az aquitániai herceg állapotos feleségét és beteg gyermekét Lénárd imádsága mentette meg a biztos haláltól. Képein: a Szent Szűz apáti botot nyújt feléje, a háttérben pedig egy szétszakadt lánc látható. Ünnepe nov. 6. Védőszentjeik még: Szt. Dezső, Szt. Margit, Szt. Anna.

Szüzek védőszentje: Alexandriai Szt. Katalin szűz, vértanú (†307). Alexandriában Maximinus császár sem ígéretekkel, sem fenyegetéssel, sem kínzatással nem tudta szüzességétől eltéríteni. Képein: fején a szüzek koronája; jobbját esküre emeli, baljában imakönyve látható. Ünnepe nov. 25. Védőszentjeik még: Szt. Ágnes, Szt. József, Szt. Kázmér, Szt. Kinga, Szt. Imre herceg, Szt. Alajos.

T

Takarékpénztárak védőszentje: Szt. Máté apostol, evangélista (†60 körül). Mielőtt Krisztus Urunk tanítványa lett, vámos volt, és mint ilyen a rómaiak részére vámot és adót szedett. Erszénnyel is ábrázolják. Ünnepe szept. 21. Védőszentjük még: Szt. Corona (†140).

Takácsok védőszentje: Szt. Pál apostol, vértanú (†67). Térítő útjában sohasem vetett terhet a hívőkre, hanem saját kezével kereste meg, mint sátorponyva-takács, amire neki és társainak szüksége volt (1Kor 1,19). Képein néha farkast és bárányt is látunk, vonatkozással előbbi és utóbbi életére. Ünnepe jún. 30. Védőszentjeik még: Keresztelő Szt. János, Szt. Anna, Szt. Athanázia, Szt. Borbála, Szt. Barabás apostol, Szt. Balázs, Assziszi Szt. Ferenc, Szt. János evangélista, Szt. Lucia.

Tanácsnokok védőszentje: Szt. Ivó hitvalló (†1303). Híres francia jogtudós. Papi pályáján az özvegyek, árvák és szegények ügyeinek vizsgálóbírója. Erős ítélőképességéért minden súlyosabb ügyben kikérték tanácsát. Háza a szegények „vendégfogadója” volt. Képein íróasztala mellett a kesergőket vigasztalja. Ünnepe máj. 19.

Tanárok, tanítók védőszentje: Nagy Szt. Gergely pápa, egyházdoktor (†604). „Isten szolgáinak szolgája” nagy tudással és széles látókörrel tanította és kormányozta az Egyházat. Újjászervezte az istentiszteletet; megjavította az egyházi éneket. Hűséges diakónusa (Péter) sokszor látta a Szentlelket galamb képében vállán nyugodni és fülébe búgni a magvas gondolatokat. Ez utóbbi jelenet gyakran látható képein is. Ünnepe márc. 12. Védőszentjeik még: Szt. Jeromos, Alexandriai Szt. Katalin, Szt. Orsolya, Szt. Kasszián.

Tanulóifjúság védőszentje: Kosztka Szt. Szaniszló hitvalló (†1568). Példaképe az angyali tisztaságnak, alázatosságnak, szolgálatkészségnek és az ernyedetlen szorgalomnak. Szt. Alajossal egyidőben jutott a szentek közé. Ábrázolása: térden állva imádkozik a Szent Szűz előtt, mellette az ártatlanság lilioma. Ünnepe nov. 13. Védőszentjeik még: Szt. Alajos, Aquinói Szt. Tamás, Szt. Jeromos, Kalazanti Szt. József, Pirrotti Szt. Pompilius, Szt. Imre herceg, Szt. Ambrus, Szt. Miklós, Alexandriai Szt. Katalin.

Tapétázók védőszentje: Assziszi Szt. Ferenc hitvalló (†1226). Vándorlása alatt egy alkalommal álmában díszes palotában járt, amelynek minden fala és zuga tele volt keresztjelű posztóruhával, és ezeket a szavakat hallotta: „Eredj Ferenc, állítsd helyre az én házamat”. Ferenc álma teljesült. Asszisziben díszes templom őrzi szent emlékét. Képein ferences ruhában, a stigmákkal ábrázolják, a háttérben az assziszi templom látható. Ünnepe okt. 4. Védőszentjük még: Szt. Lajos király.

Táncosok, tánctanítók védőszentje: Szt. Vitus vértanú (†305). Dioklecián császár hallott az istenfélő Vitus csodatetteiről. Ezért magához hívatta, hogy gyógyítsa meg ideges rángatódzásban (vitustánc) szenvedő fiát. Vitus a fiút meggyógyította, de amikor Dioklecián arra akarta kényszeríteni, hogy keresztény hitét tagadja meg, Vitus inkább a vértanúhalált választotta. Képein egy jámbor gyermeknek az angyal muzsikál. Ünnepe jún. 15.

Tejmajorosok védőszentje: Szt. Vendel apát, hitvalló (†617 körül). Skót királyi családból származott; a királyi udvart zarándokélettel cserélte fel. Tier városában egy gazdának teheneit őrizte. Tovább vándorolva Toley városába jutott, a bencés kolostorba nyert felvételt, majd ennek apátja lett. Képein nyája közt látjuk. Ünnepe okt. 20.

Temetők és temetkezési egyesületek védőszentje: Arimateai Szt. József hitvalló (†I. sz.). Az Úr Jézus holttestét Nikodémus segítségével a keresztfáról levette és a saját részére készített sírba temette. Gyakran látható képeken, amint a Megváltót a keresztről leemeli Nikodémussal. Ünnepe márc. 17.

Tengerjáró népek védőszentje: Szt. Eulália szűz, vértanú (†303). A Dioklecián-féle keresztényüldözés korában testét vasfogókkal tépték szét. Barcelonában „Mária, a tengeren járók csillaga” nevezetű templomba vitték át ereklyéit. Ezért lett a tengerjáró népek védőszentjévé. Képein legtöbbször vértanúságának azt a jelenetét látjuk, amikor a bíró intésére a hóhérok megragadják és egy égő parázzsal telt serpenyőbe dobják. Ünnepe dec. 10. Védőszentjeik még: Szt. Kristóf, Szt. Kelemen, Szt. Borbála, Szt. Miklós, Szt. Leo érsek.

Testőrök védőszentje: Szt. György vértanú (†303). E hőslelkű katonában nemcsak a keresztes lovagok látták eszményképüket, hanem a királyi testőrök is. Képein vitézi öltözetben (sisakkal, pajzzsal) látjuk, jobb lába a tüzet lehelő sárkányt szorítja. Ünnepe ápr. 24. Védő még: Szt. Mihály főangyal.

Téglavetők, téglaégetők védőszentje: Szt. Vince vértanú (†304). Gazdag spanyol családból származott. Rendíthetetlen keresztény hitéért Dioklecián császár elfogatta, ütlegeltette, azután tégla-és cserépdarabokkal megrakott börtönbe vettette, végül tüzes rostélyon megégettette. Képein is gyakran ez a vértanúi jelenet látható. Ünnepe jan. 22. Védőszentjük még: Szt. Fiakrius.

Teológusok védőszentje: Aquinói Szt. Tamás hitvalló (†1274). A domonkosrendnek e nagy tudású egyházdoktorát XIII. Leó pápa 1879-ben a katolikus iskolák égi védőjévé tette. Hatalmas teológiai tudásáért nyerte el az egyházdoktori címet. Találó ábrázolása, hogy szívén nyugszik a nap, melynek sugarai bevilágítják az egész földet. Ünnepe márc. 7. Védőszentjeik még: Szt. Pál apostol, Szt. János apostol, Szt. Ágoston.

Tímárok védőszentje: Szt. Balázs püspök, vértanú (†316). E királyi házból származó püspököt a köztudatban mint torokbajban segítőt ismerjük, mert egy halszálkától fuldoklót megmentett. Életéhez sok csodás tett fűződik. Licinius idejében történt keresztényüldözéskor bőrét irtózatos kínzások között vasgerebennel szaggatták le. Mártíromságának ez a jelenete látható képein is. Ünnepe febr. 3. Védőszentjeik még: Szt. Sebestyén, Szt. Márton, Szt. Bertalan, Keresztelő Szt. János, Szt. Simon apostol, Szt. Krispin, Szt. Tibold, Alexandriai Szt. Katalin, Szt. István, Szt. László, Szt. Imre.

Tisztalelkűség védőszentje: Aquinói Szt. Tamás hitvalló (†1274). Családja nem akarta, hogy szerzetessé legyen, s ezért tisztaságában akarta megingatni. A szent azonban minden kísértésen diadalmaskodott, s így lett nagy tudása mellett a tisztalelkűség védőszentje is. Képein ez az angyali doktor (tanító) a tiszta élet jelképét: a liliomot tartja kezében. Ünnepe márc. 7. Védőszentjei még: Szt. Alajos, Kis Szt. Teréz, Szt. Imre herceg, Kosztka Szt. Szaniszló.

Tisztítótűzben szenvedők pártfogója: Szt. Hugó apát (†1194). A legenda szerint meghalt társát a tisztítótűzből megszabadította, s az örök boldogság részesévé tette. Apáti pásztorbottal ábrázolják; jobbját ráteszi a bűnös vállára; háttérben a menekülő ördög látható. Ünnepe ápr. 1. Segítőszentjeik még: Szt. Lőrinc, Szt. Antal apát, Szt. Ida, Szt. Odilo.

Titkárok, tolmácsok védőszentje: Szt. Márk evangélista, vértanú (†I. sz.) Szent Péternek Rómában titkára és tolmácsa volt. Az apostolfejedelem beszédeit megörökítette. Képein Szt. Péter tollba mondja Márknak az Úr tanítását. Ünnepe ápr. 25. Védőszentjük még: Szt. Lőrinc diakónus, vértanú.

Titoktartás védőszentje: Nepomuki Szt. János vértanú (†1383). A buja életű IV. Vencel cseh király kételkedett nejének hűségében és Nepomuki Jánost kényszeríteni akarta a királyné gyónásának elárulására. E jámbor udvari pap azonban visszautasította a becstelen kívánság teljesítését, mire a király a Moldva vizébe dobatta. Birétumos képén jobbjának mutatóujját ajkára teszi. Ünnepe máj. 16. Védőszent még: Keresztelő Szt. János.

Torokfájás ellen Szt. Balázs püspök, vértanú (†316) pártfogását kérik. Számtalan torokbajban szenvedő gyermeket meggyógyított. Egy halszálkától fulladozót pedig a szálka eltávolításával a biztos haláltól szabadított meg. Képén keresztbe tett két gyertyát áldólag tart a gyermek álla elé. Ünnepe febr. 3. Védőszentek még: Nagy Szt. Gergely, Szt. Lucia, Szt. Remig.

Tudósok, tudomány védőszentje: Nagy Szt. Gergely pápa, egyháztanító (†604). E nagy nyugati egyházatyának és doktornak éles esze, erős megfigyelő tehetsége hatalmas jogtudással párosult. Kiváló szónoki képességével mindenkit meggyőzött abban, hogy a művészetek fejlesztése és főiskolák létesítése jelentősen fellendíti a keresztény kultúrát. Képén jobb füle mellett egy lebegő fehér galamb látható. Ünnepe márc. 12. Védőszentjei még: Szt. Ambrus, Szt. Ágoston, Szt. Jeromos, Aquinói Szt. Tamás.

Turisták védőszentje: Hegyi Szt. Bernát hitvalló (†1008). Az Alpeseket járó utasok védelmére ez a jámboréletű kanonok a róla elnevezett Szt. Bernát-hágón két menedékházat épített. Több veszedelmes helyzetben levő turistát megmentett. Képén a gonosz szellemet megkötözve látjuk. Háttérben az alpesi menedékház a bernáthegyi kutyákkal. Ünnepe jún. 16. Védőszentjeik még: Szt. Kristóf, Szt. Petronella.

Tutajosok védőszentje: Szt. Miklós püspök, hitvalló (†345). Szentföldi útjában irtózatos vihar lepte meg hajóját, de e jámbor püspöknek ájtatos imádsága minden veszedelmet elhárított, s így hajója szerencsésen kiköthetett Palesztina partjain. Képét a tutajok orrán ma is gyakran láthatjuk. Ünnepe dec. 6. Védőszentjeik még: Szt. Kelemen, Nepomuki Szt. János.

Tüdőgyulladás ellen: Pirrotti Szt. Pompilius hitvalló (†1756) pártfogását kérik. A spanyol Tamaris városban (1892-ben) egy tüdő- és mellhártyagyulladásos gyógyíthatatlan beteg a szentéletű Pompilius piarista ereklyéinek érintésétől visszanyerte egészségét. A vatikáni képtárban e jelenet megörökítve látható. Ünnepe júl. 15. Védőszent még: Szienai Szt. Bernardin.

Tűgyárosok védőszentje: Szt. Ilona özvegy (†326 körül). Nagy Konstantin anyja; különös gondot fordított az isteni Megváltó szenvedési helyének megszentelésére. Krisztus Urunk keresztjét és szögeit megtalálta, azért a szegkovácsok és tűgyárosok védője lett. Képén tekintete boldogságot sugároz, baljában a Megváltó keresztje, háttérben a Golgota látható. Ünnepe aug. 18. Védőszentjük még: Szt. Apollinár.

Tüzérek védőszentje: Szt. Borbála szűz és vértanú (†306). A legenda szerint pogány atyja e szép és eszes leányt, hogy kereszténnyé ne legyen, egy vártoronyba záratta, melyet még ostromgépekkel sem lehetett megközelíteni. Borbálát azonban csodálatos módon egy angyal kiszabadította. Ezután megkeresztelkedett, mire atyja súlyos kínzások között vetett véget szűztiszta életének. Liliomos képének hátterében magas torony látható. Ünnepe dec. 4. Védőszentjeik még: Szt. Eligius, Szt. Márton, Szt. György.

Tűzoltók védőszentje: Szt. Flórián vértanú (†304). A Dioklecián-féle keresztényüldözéskor vértanúhalált szenvedett e hős katona, aki életében vizes vedrével egy égő házat megmentett. Képein ez a jelenet gyakran látható. Ünnepe máj. 4. Védőszentek még: Szt. Miklós, Szt. Lőrinc, Szt. Antal apát, Szt. Borbála, Szt. Mamertus.

U

Újságírók védőszentje: Szalézi Szt. Ferenc genfi püspök, hitvalló (†1622). Szavojai vallásos szülők gyermeke. Sok ismeretet gyűjtött, pap, később püspök lett. Filotheáján kívül „Levelei” ismeretesek. Írása közben gyakran égi segítségért esedezett. Püspöki ornátusban íróasztalánál, Filotheáján dolgozva ábrázolják, mellette nagy csomag kézirat látható. Ünnepe jan. 29. Védőszentjeik még: Szt. Pál apostol, Aquinói Szt. Tamás.

Újságkihordók védője: Szt. Gábor főangyal, aki a Boldogságos Szűznek jelentette, hogy az isteni Kisdednek anyja lesz. Kifejező szárnyas szobra a budapesti millenáris emlékmű tetejét ékesíti; jobbjában magasra tartja a kettős keresztet; baljában a Szt. korona látható. Ünnepe márc. 24.

Uszályhajósok (sleppesek) védőszentje: Nepomuki Szt. János vértanú (†1383). Hajósoknak, tutajozóknak, uszályhajósoknak védőjévé avatta a gyónási titokért szenvedett vértanúsága, mikor a Moldva vizébe dobták. Képein hídról folyóba zuhanó papot látunk. Ünnepe máj. 16.

Úszók védőszentje: Szt. Adiutor hitvalló (†1220). Egy vízbefúlót csodálatosan kimentett az örvényből. Képein egy fuldokló fölé áldólag terjeszti ki kezét. Ünnepe ápr. 30.

Utasok védőszentje: Szt. Gertrúd szűz, zárdafőnöknő (†659). Jámbor szülők gyermeke volt Belgiumban. Életéhez fűződik egy tengeri útra indult követségnek szerencsés megmenekülése a vihartól felkorbácsolt tengeren. Az utasok Gertrúdhoz esedeztek, aki elindulásuk előtt megáldotta őket és szerencsésen partot értek. Megkapó ábrázolása az imádságába elmerült zárdaszűz; előtte a Megváltó képe; háttérben a tenger hullámain hányódó hajó. Ünnepe márc. 17. Védőszentjeik még: Szt. Miklós, Szt. Jakab apostol, Páduai Szt. Antal, Három Királyok, Szt. Éliás próféta, Szt. Fiakrius, Szt. Medárd, Szt. József, Szt. Rafael főangyal, Szt. Elek.

Utcakövezők védőszentje: Szt. István diakónus első vértanú (†34 körül). Az Úr Jézus első vértanúja „telve volt kegyelemmel és erővel és nagy csodákat művelt a nép között” (ApCsel). Ezért a zsidók üldözték; a főtanács elé állították, s minden törvényes eljárás mellőzésével a városból kihurcolták s megkövezték. Képein a zsidók követ dobnak rá. Ünnepe dec. 26. Védőszentjük még: Szt. Mihály főangyal.

Ü

Ügynökök védőszentje: Szt. Márton püspök, hitvalló (†397). A pogány tribunus fia előtt hamar világossá vált az üdvözülés útja, s fáradhatatlanul, kényelem nélkül valósította meg feltett szándékát, hogy Krisztus Urunk nyáját minél népesebbé tegye. Ünnepe nov. 11.

Ügyvédek védőszentje: Szt. Ivó pap-jogász, hitvalló (†1303). A nagy jogtudományú nantesi pap az egyházmegye vizsgálóbírója volt. A szegények, özvegyek, árvák ügyeinek védelmében leleményességét bámulták. Képein szószékét a szegények veszik körül. Életének utolsó éveiben plébánoskodott. Ünnepe máj. 19. Védőszentjeik még: Szt. Miklós, Aranyszájú Szt. János.

Üvegesek, üvegkereskedők védőszentje: Szt. Klára szűz, hitvalló (†1253), a klarissza-apácák rendjének alapítója. Élettörténetében olvassuk, hogy születése előtt jámbor anyja ezt az égi szózatot hallotta: „Világosságot szülsz, mely fényt derít az egész világra!” Képein jámborságot sugárzó arcára a kezében tartott öröklámpa fényt derít. Ünnepe aug. 12. Védőszentjeik még: az apostolok és evangélisták, Szt. Erzsébet, Szt. Lucia.

V

Vadászok védőszentje: Szt. Hubert püspök, hitvalló (†727). Hollandiában igen sok községet a keresztény hitre térített. Egykori feljegyzés szerint az erdőben egy szarvas állt vele szemben, melynek agancsai között fényes kereszt volt látható. Ezt a pogány Pipin gróf is látván, a keresztény hitre tért. Képein is ez a jelenet látható. Ünnepe nov. 3. Védőszentjeik még: Szt. Euszták, Szt. Krisztina, Szt. Konrád, Szt. Sebestyén, Szt. Egidius, Szt. Dionysius.

Vagyongondnokok védőszentje: Szt. Lőrinc diakónus, vértanú (†258). Valérián pogány császár tüzes rostélyra vettette, mert az egyházi vagyont nem szolgáltatta ki. Ábrázolásánál vasrostély látható, mint vértanúságának jele. Ünnepe aug. 10. Védőszentjük még: Szt. Simon.

Vakok védőszentje: Szt. Genovéva szűz (†512). Vak édesanyját keresztvetéssel megáldott vízzel megmosta, mire anyja visszanyerte szeme világát. Képein is ez a jelenet látható. Ünnepe jan. 3. Védőszentjeik még: Szt. Lambert, Szt. Felicitás, Szt. Nola, Szt. Klára, Szt. Rafael főangyal, Szt. Walter, Szt. Lőrinc, Szt. Walburga.

Vargák védőszentje: Keresztelő Szt. János hitvalló (†30 körül). A Messiás eljövetelének hirdetésekor a pusztában teveszőrből készült öltözetben, saruban, ágyékán bőrövvel jelent meg. Legismertebb képe Krisztus Jézus megkeresztelése a Jordán vizében. Ünnepe jún. 24. Védőszentjeik még: Szt. Márton, Szt. József, Szt. Sebestyén, Szt. Bertalan, Szt. Simon apostol, Mária Magdolna, Szt. Özséb remete.

Varrónők, vasalónők védőszentje: Szt. Anna, a Boldogságos Szűz anyja (†I. sz.). Mind a háziasszonyoknak, mind a háztartásban foglalatoskodóknak védője, mert életét szorgos házimunkában (fonás, kötés, varrás) töltötte. Így is ábrázolják. Ünnepe júl. 26. Védőszentjeik még: Szt. Klára, Szt. Veronika, Szt. Lúcia.

Vasgyárak, vaskereskedők védőszentje: Szt. Sebestyén vértanú (†298). E rendíthetetlen katona bátran megvallotta hitét a Dioklecián-féle keresztényüldözéskor, ezért elfogták, oszlophoz kötözve nyilakkal lövöldözték, vasvesszőkkel ütlegelték, míg ki nem adta Megváltójához hű lelkét. Képein oszlophoz kötött, nyilakkal sebzett alakját láthatjuk. Ünnepe jan. 20.

Vámosok védőszentje: Szt. Máté apostol, evangélista (†60 körül). Mielőtt Krisztus Urunk tanítványa lett, vámos volt a rómaiaknál. Erszénnyel is ábrázolják. Ünnepe szept. 21.

Várak védőszentje: Szt. Borbála szűz és vértanú (†306). A legenda szerint e buzgó leányt pogány atyja egy erős vártoronyba záratta, hogy kereszténnyé ne legyen. Borbálát azonban az angyal csodálatos módon kiszabadította, aztán megkeresztelkedett, amiért atyja szörnyű kínzások között vetett véget szűztiszta életének. Vértanú koronával és kehellyel ábrázolják, a háttérben egy kis vártorony látható. Ünnepe dec. 4. Védőszentjeik még: Keresztelő Szt. János, Szt. Eligius.

Vendéglők, fogadók védőszentje: IX. v. Szt. Lajos királyi hitvalló (†1270). Krisztus Urunk hű katonája, – mint a francia nép nevezte, – a szentföldre kereszteshadjáratot vezetett. Útközben egy vendéglősnél hagyta az elfogyasztott ételért kettétörött gyűrűjének felét. Visszatértekor tartozásának kiegyenlítésével ugyanott hagyta a másik felét is. Kereszttel ábrázolják a szentföldre induló hadak élén. Ünnepe aug. 25. Védőszentjeik még: Szt. Ábrahám, Szt. Julianus Hospitator, Szt. Lőrinc, Szt. Márta, Keresztelő Szt. János.

Vésnökök védőszentje: Szt. Eligius püspök hitvalló (†659). Kezdetben jámbor kézműves, aztán állami pénzverő, később pap, majd püspök lett. Képein püspöki ornátusban látható. Jobbjával magához szorítja a püspökbotot, baljában két kalapácsot tart. Háttérben az állami pénzverő látható. Ünnepe dec. 1. Védőszentjeik még: Szt. János evangélista, Szt. Simon és Szt. Judás Tádé, Szt. Caelesztin.

Virágárusok, virágkereskedők védőszentje: Szt. Dorottya szűz vértanú (†288). A Dioklecián-féle keresztényüldözéskor ez az erényes szűz egyedül mennyei Jegyeséhez vonzódott. A legenda szerint, mikor a vérpad felé haladt, pogány üldözője gúnyosan azt kiáltotta feléje, hogy a paradicsomkertből almát és rózsát küldjön neki. Dorottya küldetett üldözőjének egy kosár rózsát, mire e pogány a keresztény hitre tért. Képein egy kosár rózsát tart kezében pálmaággal. Ünnepe febr. 6. Védőszentjeik még: Szt. Genovéva, Szt. Borbála, Szt. Anna, Szt. Lőrinc.

Vitorlázók védőszentje: Szt. Miklós püspök, hitvalló (†350 körül). A tengerjáró, vitorlázó nép előtt ismeretes az a jámbor legenda, hogy a veszedelembe került hajósok, vitorlázók csodás módon megmenekedtek Szt. Miklós pártfogásával. Ünnepe dec. 6. Védőszentjük még: Gonzaga Szt. Péter, Szt. Péter apostol.

Vízművek, vízvezetékek védőszentje: Szt. Lénárd hitvalló (†560). Franciaországi kolostorfőnök. Fiatal korában messziről hordta a zárdába a vizet. Útközben égi intésre botját a földbe szúrta és ott azonnal víz fakadt. Szenttéavatása óta a kutak és vízművek védője. Képein térden állva a Megváltó képe előtt imádkozik; háttérben látható a kút, melyből vizet merítenek. Ünnepe nov. 6.

Z

Zarándokok védőszentjei: Napkeleti Bölcsek (Gáspár, Menyhért, Boldizsár), akik messze földről zarándokoltak Bethlehembe, hogy a született kisded Jézus jászola előtt imádatos lélekkel hódoljanak. Képeiken e hódolat látható a betlehemi Kisded előtt. Ünnepük jan. 6. Védőszentjeik még: Szt. Rafael főangyal, Szt. Brigitta, Páli Szt. Ferenc, Szt. Elek, Szt. Rókus.

Zenészek védőszentje: Szt. Cecília szűz, vértanú (†230). A legenda szerint Rafael főangyal figyelte, amikor a szűz az orgonán játszott és saját szerzeményű darabjait énekelte. Így ábrázolják is. Ünnepe nov. 22. Védőszentjeik még: IX. Szt. Leó pápa, Nagy Szt. Gergely pápa, Szt. Balázs, Szt. Benedek, Szt. Dávid, Szt. Dunktán, Szt. Odó.

Zsákolok védőszentje: Szt. Kristóf vértanú (†250). Minden tehernek, tehát a zsákhordásnak is megkönnyítője. Képein a gyermek Jézust a megáradt folyón vállán viszi át. Ünnepe jan. 25.

Table of Contents

Impresszum

Tartalomjegyzék

Bevezetés

Védő és segítő szentjeink

A

B

C

Cs

D

E

É

F

G

Gy

H

I

J

K

L

M

N

Ny

O

Ö

P

R

S

Sz

T

U

Ü

V

Z

Aratás.